VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								17. veebruar 2006 nr 07

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 14.39.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 19 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid	Kaido Antsve, Urmas Sukles.
Külalised	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Märt Maiste (registreerimisleht lisatud).

ARUTAT päevakorda.
KUULATI kommunaalkomisjoni esimeest Tiit Moor`i.
Seoses täiendavalt ilmnenud asjaoludega otsustas kommunaalkomisjon ühehäälselt teha volikogule ettepaneku võtta volikogu 17.02.06 istungi päevakorrast välja "Sadama nime määramine" eelnõu arutelu. Kuni kohtuvaidluse lõpptulemuseni antud kinnistu küsimust volikogu menetlusse mitte esitada.

Häältega poolt 19 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 07. istungi päevakord:
1. Haridusasutuste personali ametinimetuste jaotumine põhigruppide vahel ja töötasustamise alused
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon

2. Haapsalu linna vapimärgi andmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon

3. Haapsalu linna aukodaniku nimetamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon

4. Laenulepingu tähtaja pikendamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haridusasutuste personali ametinimetuste jaotumine põhigruppide vahel ja töötasustamise alused

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Töötasustamise alused reguleerivad linna haridusasutuste töötajate palgaastmeid, palgamäärasid ja palga kujunemise aluseid alates koristajast ja lõpetades üldhariduskoolide pedagoogide ning juhtidega. Palgaastmete ja –määrade aluseks on linnavalitsuse palgamaatriks, kuna on loogiline, et ühe linna piires on need sarnased.
Uus on regulatsioon, et haridusasutuse juhi ametist lahkumise korral võib linnapea oma käskkirjaga määrata talle lahkumishüvitist. Pidasime korrektseks see määrusesse sisse kirjutada.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Jaanus Karilaid. § 4 lg 8 „Haridusasutuse juhi lahkumisel ametist võib linnapea oma käskkirjaga talle määrata lahkumishüvitist.” Kas sõna „võib” ei peaks asendama sõnaga „kohustub”?
Vastas pr Danilov. Pidasime silmas asjaolu, et haridusjuhi lepinguline aeg lõpeb või lahkub omal initsiatiivil ja linnavalitsusel oleks võimalus avaldada tunnustust tehtud töö eest. Linnavalitsuse eesmärgiks ei ole sotsiaalsete garantiide loomine. Avaliku teenistuse seadus kehtib neile niikuinii.

Volikogu liige Mati Seppi. Kas praegusel hetkel tohib linnapea maksta direktorile lahkumishüvitist?
Vastas pr Danilov. Kui on rahalised vahendid, siis ei keela keegi ka maksta. Just nii talitas linnapea ka Jüri Nõlvaku pensionile siirdumisel, sest oli võimalus tunnustada teda väga hea töö eest koolijuhina.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Andres Ammase kaasettekannet.
Kultuurikomisjon arutas eelnõud pikalt koos linnavalitsuse esindajatega.

Haapsalu hariduselu ja selle eelnõu suurim probleem on see, et meil on puudu vähemalt 4 milj kr, et maksta lasteaia töötajatele ja huvikoolide pedagoogidele palka, mis oleks vähegi võrreldav riigi poolt palka saavate pedagoogide palgaga.
Meil on küll olemas palgaastmestik, kuid tegelikkuses saame me ringijuhtidele, kellest suurem osa on oma ala fanaatikud ja teevad suurepärast tööd, või ka lasteaednikele, maksta alumiste palgamäärade järgi. See on ebanormaalne.
Kui koolidirektori palk on nn Haapsalu tööjõu turul arvestatav, siis lasteaia juhataja palk on täiesti allpool igasugust arvestust.

Tahtsime arutelu käigus endale selgeks teha, kas näiteks põhikooli klassijuhataja töö on keerulisem kui gümnaasiumi klassijuhataja töö. Arutasime ka küsimust, kas on põhjendatud eelnõus olev vahe põhikooli klassijuhatajale võib maksta rohkem palka. Lõplik seisukoht jäi samaks eelnõus tooduga.
Hea, et esimest korda on astutud samm selle poole, et linna asutuste palgamäärad oleksid ühes süsteemis linnavalitsuse töötajate palgamääradega.

Volikogu liige Mati Seppi esitas eelnõule kaks muudatusettepanekut.
Muudatusettepanek nr 1 esitamise põhjuseks on toodud see, et koolide direktorite tähelepanekute järgi ei ole kuskil Eestimaa linnades kasutusel palgaastme õpilaste arvu suurimaks määraks 900, vaid on maksimaalselt 800 ja sedagi suurlinnades. Seda komisjon ja linnavalitsus toetas. Haapsalu Gümnaasiumi õpilaste arv on hetkel 913, sügisel ilmselt alla 900.

Muudatusettepanek nr 2 on põhjendatud asjaoluga, et esitatud eelnõu § 4 punkt 4 sõnastuses kasutatakse ebamäärasust konkreetsuse asemel kasutades sõnu „võib“ ja „kuni“. See muudab antud punkti esitatud kujul mõttetuks. Samuti puudub konkreetselt väljendatud seos töötasustamise alustega, mis peaks olema üheselt arusaadavalt väljendatud. Seda komisjon arutas väga põhjalikult ja ei toetanud, samuti ei toetanud linnavalitsus põhjendusega, et me ei pea vajalikuks, et direktorile oleks automaatselt garanteeritud lahkumishüvitis.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Jaanus Karilaid. Kas ei tundu, et koolijuht võib olla ebasoodsamas olukorras, kui mõni linnajuht? Teadaolevalt sai Haapsalu Linnamajanduse AS juht kuue kuu lahkumishüvitise.
Vastas hr Ammas. Isiklik arvamus: mõnede linnaametnikega sõlmitud töölepingud ei ole olnud linnale mitte kõige kasulikumad.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Mati Seppi.
Kiidan linnavalitsust, sest lõpuks on loodud palgamaksmiseks ühtne süsteem.
Kui koolijuht on hästi tööd teinud, siis ei ole ju vaja teda ka välja vahetada.
Me ei ole kunagi vaielnud linnavalitsuse töötajale lahkumishüvitise maksmise osas. Teame, et koolidirektoritele on väga suured nõudmised enne nende tööleasumist: erialane kõrgharidus, viis aastat tööstaaži, koolijuhtide koolitus jne.

Muudatusettepaneku nr 2, eesmärgiga ühtne kohtlemine kõigile linna töötajatele, maksta ühekordne määr, kui direktor on ametis olnud kuni viis aastat; kahekordne määr, kui direktor on ametis olnud kuus kuni kümme aastat; kolmekordne määr, kui direktor on ametis olnud üle kümne aasta. See ei ole suur summa. Teame, et linnavalitsus saab sisuliselt 13 kuupalka. Sellest me ei räägi, kuigi ka see maksmine ei ole linnale kasulik, aga nii ei saa me asju võtta.

Ettepanek volikogule; panna muudatusettepanek nr 2 hääletusele.

Rohkem sõna ei soovitud.

Otsustati lõpetada läbirääkimised häältega poolt 19, vastu ei hääletatud.

Lõppsõna.
Ingrid Danilov.
Soovin lisada, et ka linna haridusasutuste juhtidel on 13 kuupalka ja seadusest tulenevalt makstakse vastavalt staažile lisatasu, seega ca 14 kuupalka.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Muudatusettepanekute läbivaatamine.
Muudatusettepanek 1
Esitaja volikogu liige Mati Seppi.
Muuta § 3 punkt 4 alapunkt 4 ja sõnastada järgmiselt: „601-800 õpilasega 20“ alapunkt 5 ja sõnastada järgmiselt: „üle 800 õpilasega 21“.
Juhtivkomisjoni seisukoht		arvestada täielikult
Linnavalitsuse seisukoht		arvestada täielikult

Muudatusettepaneku esitaja M. Seppi soovis panna muudatusettepaneku nr 1 hääletusele.
HÄÄLETATI: muudatusettepaneku eelnõusse sisseviimise poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.
Seega kuulub muudatusettepanek nr 1 määruse eelnõusse sisseviimisele.

Muudatusettepanek 2
Esitaja volikogu liige Mati Seppi.
Asendada § 4 punkt 8 järgmise sõnastusega: „Haridusasutuse juhi lahkumisel ametist makstakse talle lahkumishüvitist § 3 punktis 4 nimetatud vastava kooliastme minimaalse palgaastmega määratud kuupalga:
1)	1-kordne määr, kui direktor on ametis olnud kuni viis aastat;
2)	2-kordne määr, kui direktor on ametis olnud kuus kuni kümme aastat;
3)	3-kordne määr, kui direktor on ametis olnud üle kümne aasta.”
Juhtivkomisjoni seisukoht		jätta arvestamata
Linnavalitsuse seisukoht		jätta arvestamata

Muudatusettepaneku esitaja M. Seppi soovis panna muudatusettepaneku nr 2 hääletusele.

HÄÄLETATI: muudatusettepaneku eelnõusse sisseviimise poolt 10 volikogu liiget, vastu 7.
Seega kuulub muudatusettepanek nr 2 määruse eelnõusse sisseviimisele.

Istungi juhataja Arder Väli pani lõpphääletamisele ettepaneku toetada eelnõud täiendatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 05 „Haridusasutuste personali ametinimetuste jaotumine põhigruppide vahel ja töötasustamise alused” (protokolli juures).

Saalist lahkus Mihkel Mutt, osaleb 18 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna vapimärgi andmine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Haapsalu linnavalitsusele esitati kokku kolm vapimärgi andmise taotlust. Kaja Rootare ja Haapsalu Sotsiaalmaja esitasid vapimärgi kandidaadiks Koidula Sildre.

Tiit Salumäe ja Lääne praostkond ning Lehte Ilves ja ajaleht Lääne Elu esitasid vapimärgi kandidaadiks Arvo Tarmula.

Ulla Lindströmi Hankost esitas vapimärgi kandidaadiks Rahvatantsurühma Tõrvik seeniorid nimel Helgi Miller.

Kuna linna põhimääruse järgi saab anda välja kuni kaks vapimärki, teeb linna kultuurikomisjon ja linnavalitsus ettepaneku anda vapimärk Koidula Sildrele ja Arvo Tarmulale.

Koidula Sildre on Läänemaa Pensionäride Ühenduse (LPÜ) esinaine ühingu loomisest 1992. Ühingu esinaisena kuulub ta teist koosseisu üleriigilise Pensionäride Ühenduse juhatusse. Pr Sildre eestvedamisel on LPÜ aktiviseerinud eakate osalemist ühiskonnaelus, algatanud ja läbiviinud erinevaid üritusi ning ettevõtmisi eakate seltsielu edendamiseks.
LPÜsse kuulub 925 inimest, ent üritused ja ettevõtmised on suunatud kõigile eakatele, mitte pelgalt ühingu liikmetele. Tänaseks on kõikides Läänemaa valdades loodud LPÜ osakonnad. Traditsiooniks on saanud Läänemaa eakate suvepäevad ja Haapsalu linna pensionäride jõulupeod.
Koostöös linnavalitsusega on läbi viidud uuringuid ja küsitlusi, mis puudutavad eakate toimetulekut ja ülevaadet vanurite elu-olu ning lahendamist vajavate probleemide ülevaadet. Nimetatud koostöö tulemusena on linnavalitsus vabastanud pensionärid linnaliinibusside sõidutasust.
Pr Sildre nõustab ja aitab korraldada eakate päevakeskuse tööd ja huvialategevuse organiseerimist. Tema eestvedamisel on läbiviidud Haapsalus tervisepäevi veekeskuses, tervislikke ja sportlikke eluviise propageerivaid eakate jalutuskäike Paralepas, regulaarselt tegeletakse kepikõnniga jne. Koidula Sildre on vapimärgi ära teeninud pikaajalise vabatahtliku tööga eakate elukvaliteedi tõstmisel ja kaasamisel ühiskonna- ja huvitegevusse.

Arvo Tarmula on sündinud 11. mail 1937. Läänemaale Uuemõisa kolis ta Tallinnast veebruaris 1970. Sellest ajast saadik on ta piiritu entusiasmi ja uudishimulikkusega pildistanud kõikvõimalikke sündmusi ja inimesi. Muu hulgas dokumenteerib tema fotoarhiiv Läänemaa ja kogu Eesti pöördelisi aegu. Ta on üles võtnud Eesti Kongressi kõik istungid ja muud isamaalised ettevõtmised.
Aja– ja kultuuriloo talletajana on hr Tarmula fotoarhiivil hindamatu väärtus. Tema fotode põhjal koostatakse näitusi ja nendega illustreeritakse raamatuid ning muid trükiseid.
Arvo Tarmula on Läänemaal üks tuntumaid inimesi, alati heatujuline ja heatahtlik, isamaaline ja aateline, kõikjal oodatud.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Andres Ammase kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 36 „Haapsalu linna vapimärgi andmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linna aukodaniku nimetamine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Haapsalu linna kultuurikomisjon teeb ettepaneku nimetada kunstnik Evald Okas Haapsalu aukodanikuks.
Maalikunstnik ja graafik Evald Okas on sündinud 28.11.1915 Tallinnas. 1937. a lõpetas hr Okas Riigi Kunsttööstuskooli dekoratiivmaalierialal ja 1941. a Riigi Kõrgema Kunstikooli maalijana. Evald Okas on Eesti Kunstnike Liidu liige ning mitme kunstiakadeemia auliige. Ta on Eesti Kunstiakadeemia emeriitprofessor, olles juba üle viiekümne aasta tegutsenud kunstipedagoogina.
Ehkki Evald Okas ei olnud Haapsaluga otseselt seotud, sidus kunstnik end Haapsaluga 2000. aastal, kui ta eelläbirääkimistega võõrandamise käigus soetas endale maja Karja 24. Võõrandamise tingimuseks oli, et maja jääb ühiskondlikku kasutusse ja sinna peab tulema kunstimuuseum ja avatud ateljee. Selle tingimuse on Evald Okas ka täitnud, sest paariaastase renoveerimisperioodi järel avas 2003. aasta suvel Karja 24 uksed Evald Okase muuseum. Teadaolevalt on ta ainus elusolev Eesti kunstnik, kel on oma muuseum. Okaste perekonnast on tulnud juba kolm põlvkonda nimekaid kunstnikke ja Haapsalus asuv muuseum koondaks kunagi nende kõigi loomingu. 
Evald Okase muuseumi missiooniks on inimeste vaimsuse arendamine. Muuseumi avamisest saadik on seal korraldatud rahvusvahelisi klaasipäevi, mis on tänaseks kogunud populaarsust nii Eestis kui kaugemalgi. Tihti viibib oma muuseumis ka vanameister ise, õpetades lastele joonistamist. Haapsalu 725. juubeliks korraldas muuseum fotokonkursi „Väikeste majade Haapsalu”, mille tööde põhjal peaks varsti välja antama ka raamat. Kogu suve võib muuseumis osaleda erinevatel kunstikursustel ja vaadata väga erinevate kunstnike töid.
Evald Okase muuseum ei ole lihtsalt igav muuseum, see on pulbitsev kunstikeskus, kus kohtuvad eri põlvkondade kunstnikud ja nende looming. Muuseumi uksed on suvel alati avatud ja igaüks võib sinna sisse astuda. Muuseum on loonud Haapsalu linnale uued võimalused kunstiturismi arenguks. Suurürituste ajal külastab muuseumi päevas kuni 1000 inimest.
Haapsalu linnale on suureks auks, et Evald Okas siia oma muuseumi otsustas luua.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Andres Ammase kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 37 „Haapsalu linna aukodaniku nimetamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Laenulepingu tähtaja pikendamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
2006. a alguse seisuga on Haapsalu linna laenude jääk pankadele 36 078 419 krooni, millest AS SEB Eesti Ühispanga laenude jääk moodustab 35 067 308 krooni ja Hansapanga laenu jääk 1011 111 krooni.

Alates 2006. aastast on eelarve kohaselt kavandatud teha muudatus laenude tagasimaksete osas eesmärgiga muuta iga-aastane maksete suurus aastate lõikes stabiilselt kasvavaks (ca 17-20% aastas).

Hetkel kehtiv maksegraafik näeb ette hüppelised tagasimaksete kohustuste kasvud aastatel 2007, 2009, 2010 ja 2011, mida linnal ei ole võimalik täita.
Esitatud eelnõu kohaselt pikendatakse AS SEB Eesti Ühispanga laenu, summas 31 000 000 krooni, tagastamise lõpptähtaega nelja aasta võrra. Seni kehtiv laenu tagastamise tähtaeg on 15.11.2011. aasta.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro soovis teada, kas pank oli linnavalitsuse taotlusega meeleldi nõus?
Vastas R. Lunev. Muidugi, väga rõõmsad olid.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 38 „Laenulepingu tähtaja pikendamine” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees