VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								31. märts 2006 nr 08

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.16.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 20 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudus Kalju Aigro.
Külalised	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Märt Maiste (registreerimisleht lisatud).

Päevakorra arutelu.
KUULATI kommunaalkomisjoni esimeest Tiit Moori, kes teatas juhtivkomisjoni ettepaneku võtta istungi päevakorrast välja kommunaalkomisjoni esitatud eelnõu „Sadama (Westmeri 3, Haapsalu) akvatooriumi piiripunktide kooskõlastamine ja Haapsalu Linnavolikogu 26.03.2004 otsuse nr 105 „Arvamuse andmine Westmeri 3, Haapsalu rajatavale sadamale ametliku kohanime ja akvatooriumi määramiseks” muutmine” arutelu seoses Majandus- ja Kommunikatsiooni-ministeeriumi, Veeteede Ameti ja sadama omanike erimeelsustega akvatooriumi piiripunktide koordinaatide määramisel.

Häältega poolt 19 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu . istungi päevakord:

1. Haapsalu linna 2006. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

2. Vähekindlustatud elanikkonnale kaugkütte hinnatõusu kompenseerimiseks sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

3. Haapsalu Üldgümnaasiumi ümberkujundamine põhikooliks
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon

4. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Pargi tn 8, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

5. Kehtestatud üldplaneeringute ülevaatamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

6. Ametiautode rentimine Haapsalu Linnavalitsusele
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

7. Haapsalu Linnavolikogu 23.09.2005 otsuse nr 222 „Haapsalu Linnavolikogu 17.06.2005 otsuse nr 196 “Vara võõrandamine (Saanika küla, Ridala vald, Läänemaa)” muutmine” muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

8. Haapsalu Linnavolikogu 25.11.2005 otsuse nr 18 “Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005 otsuse nr 176 “Vara võõrandamine (Rüütli 8a, Haapsalu)” muutmine” muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

9. Haapsalu linna 2006. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2006. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
TULUD
Haapsalu linna 2006. aasta eelarve kinnitati volikogu poolt 27.01.2006 määrusega nr 02 Riigi poolsete eraldiste jaotus kohalikele omavalitsustele kinnitati Vabariigi Valitsuse 9. veebruari 2006 määrusega nr 43. Tulenevalt eeltoodud määrusest muutusid esialgselt linna eelarvesse prognooside põhjal planeeritud eraldised. Esimese lisaeelarve eesmärgiks on viia Haapsalu linna eelarve kooskõlla riigi poolt eraldatud tegelike toetustega.

Sihtotstarbelised toetused riigilt ja riigi asutustelt (3500.00)
Sihtotstarbelise toetusena riigilt oli linna eelarves 2005. aasta põhjal prognoositud Raamatukogule 1336 757 krooni, tegelik osutus eraldatud toetus 38 590 krooni võrra suuremaks. Lisandunud toetuse võrra suurendatakse ka raamatukogu kulusid. Teede ja tänavate korrashoiuks oli eelarve tuludesse algselt kavandatud 1400 000 krooni. Tegelikuks riigipoolseks eraldiseks Haapsalu linnale kinnitati 1732 000 krooni.
Eelnevatel aastatel on õpilaste tasuta toitlustamise osaliseks kompenseerimiseks eraldatud vahendeid sihtotstarbeliselt Vabariigi Valitsuse poolt. Käesoleval eelarveaastal moodustab koolilõuna toetus ühe osa üldisest mittesihtotstarbelisest tasandusfondi eraldisest. Seega on sihtotstarbelisi toetusi vähendatud summas 2 350 250 krooni ja sama summa võrra suurendatud Tasandusfondi eraldisi.
Tasandusfond (353.00)
Haapsalu linna eelarvele riigi poolt eraldatud tasandusfond jaguneb kaheks.
1.	Riigieelarve seaduse § 11 (1) alusel eraldatud tasandusfondi eraldis vähenes esialgselt prognoositust 3 387 000 krooni võrra.
2.	Riigieelarve seaduse § 11 (2) alusel eraldatud tasandusfondi eraldised koosnevad mitmest komponendist, mis kokku suurenesid 6 132 535 krooni võrra.
Tulude muutumisel on vajadus teha muudatusi ka linna eelarve kuludes.

Rajatiste ja hoonete müük (3811)
Käesoleval aastal jätkame eelmise aasta põhimõtetega, investeerida linna poolt müüdud eluruumidest saadud vahendid sundüürnikele üürikorterite ostuks koostöös KredEx-ga. Sellest tulenevalt on kavandatud eluruumide müügist saadud vahenditest summas 410 000 krooni täiendavalt suurendada tulude poolel varade müügi eelarvet ja kulude poolel Elamumajanduse arendamise (06100) investeeringute eelarvet.

KULUD
Reservfond
Riigi poolsetest täiendavatest eraldistest hariduskuludeks suurendatakse koolide personali- ja majandamiskulusid vastavalt Lisale. Reservfondi on jäetud palgafond, mille jagamine sõltub õpilaste arvust koolides alates järgmisest õppeaastast.

Elamu ja kommunaalmajanduse haldamine (06200)
Muutmine on vajalik seoses kulutuste jagamisega kahe valdkonna vahel (Ehitus ja planeerimine ning Linnakeskkonna valdkond). Kommunaalmajanduse arendamise kulutusi vähendatakse 290 000 krooni võrra, millest Üldmajanduslike arendusprojektide kulusid (04740) suurendatakse 270 000 krooni ja Elamu ja kommunaalmajanduse haldamise kulusid suurendatakse 20 000 krooni võrra.

Raamatukogu, Haridusüritused, Riiklik toimetulekutoetus
Korrektuurid nende tegevusalades tulenevad otseselt riigi poolsete eraldiste muutmisest. Toimetulekutoetuse vahenditele on lisandunud täiendavalt kaugkütte hinnatõusu kompenseerimise vahendid vähekindlustatud peredele summas 1500 000 krooni.

Toetame rahanduskomisjoni ettepanekut suurendada linna teede ja tänavate (tunnus 04510) kulusid 1,35 milj krooni võrra eelmiste aastate vaba kasutamata jäägi arvelt.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Muudatusettepanek: Haapsalu linna 2006. aasta eelarves oli planeeritud Karja ja Kalda tänavate sadeveetrasside ja tänavakatete renoveerimiseks 14,7 milj krooni.
Haapsalu Veevärk AS viis läbi riigihanked eraldi sadevee ja tänavakatete ehitustööde teostamiseks. Kokku Osutus pakkumise hinnaks 17,65 milj krooni. Tööde mahu vähendamiseks loobuti Kalda tänava sõidu ja kõnniteede ehitusest, mille maksumus on 1,6 milj krooni. Kommunaalkomisjoni esindaja, ehitaja ning linnavalitsuse ühine arvamus oli, et tööde mahtude vähendamine ja odavamate materjalide kasutamine hinna alandamise eesmärgil ei ole otstarbekas. Muudatusettepanek protokolli juures.
Teeme ettepaneku suurendada linna teede ja tänavate (tunnus 04510) kulusid 1,35 milj krooni võrra eelmiste aastate vaba kasutamata jäägi arvelt.

Ettepanek: lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekud esitada hiljemalt kella 15.10.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI lõpetada Haapsalu linna 2006. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmise eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekud esitada hiljemalt kella 15.10.

Päevakorrapunkt nr 2

Vähekindlustatud elanikkonnale kaugkütte hinnatõusu kompenseerimiseks sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Vabariigi Valitsuse 9. veebruari 2006. aasta istungil vastu võetud määruse “”2006. aasta riieeelarve seaduses” kohaliku omavalitsuse üksustele jooksvateks kuludeks tasandusfondi määratud eraldiste jaotamise tingimused, kord ja jaotus” kodutarbijatele kaugkütte hinnatõusust tulenevate suurenenud soojusenergiakulude kompenseerimiseks eraldati Haapsalu Linnavalitsusele 1500 000 krooni. Vahendite eraldamisel võeti aluseks kütteperiood jaanuar kuni mai 2006. a.

Kuna määrus ei sätestanud täpsemat korda ja tingimusi kütte hinnatõusu kompenseerimiseks, töötas Haapsalu Linnavalitsuse sotsiaal-ja tervishoiuosakond välja korra Haapsalu elanikele kaugkütte hinnatõusu hüvitamiseks lähtuvalt Sotsiaalhoolekande seaduse § 42 lõikest 3 ja 4.

Eelnimetatud sätetele tuginedes tuleb soojusenergiakulude kompenseerimisel üksi elavatele isikutele ja perekondadele lähtuda sotsiaalhoolekande seadusega kehtestatud toimetulekutoetuse maksmise tingimustest ning toetuse maksmisel taotleja puuduse hindamisest. Samuti on Haapsalu linnal õigus otsustada, kui suures määras ja millistele sihtrühmadele toetust määrata ning sellest tulenevalt kehtestada sotsiaaltoetuse taotlemise ja  maksmise kord. Käesoleva korra kohaselt hüvitatakse kaugkütte hinnatõus isikutele ja perekondadele, kelle iga liikme netosissetulek kuus peale eluasemekulude mahaarvamist on alla riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri kahe ja poole kordset määra.

Haapsalu linnas tõuseb kodutarbijatele põlevkiviõlist toodetud kaugküttesoojuse hind alates 01. aprill 2006. a. Hinnatõus on keskmiselt 14%.

Haapsalu linna vähekindlustatud elanikele kompenseeritakse kaugküttesoojuse hinnatõus 100 protsendiliselt lähtudes iga konkreetse elamu soojusenergia kulust arvestusperioodil.
Kodutarbijatele põlevkiviõlist toodetud kaugküttesoojuse hinnatõus kompenseeritakse ühekordse sotsiaaltoetusena.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised. Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 06 „Vähekindlustatud elanikkonnale kaugkütte hinnatõusu kompenseerimiseks sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu Üldgümnaasiumi ümberkujundamine põhikooliks

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Haapsalu linna õpilaste arv on aasta-aastalt vähenenud 30-40 õpilase kaupa (graafikud protokolli juures). Kahel viimasel aastal on aga vähenemine suurenenud vastavalt kolm kuni neli korda. Kahel järgmisel aastal on oodata sama suurt õpilaste arvu vähenemist. Et koolide pedagoogide palkadeks saab linn riigilt raha, mis on seotud otseselt õpilaste arvuga nn pearahana, siis loob õpilaste arvu selline vähenemine olukorra, kus õpetajatele palga maksmiseks lihtsalt raha ei jätku.

Haapsalu Üldgümnaasiumi gümnaasiumiklassid on kakskeelsed, st seal õpivad nii eesti keelt kui vene keelt kõnelevad lapsed, kusjuures õpilaste arvu suhe on vastavalt 2/3 ja 1/3 venekeelsete laste kahjuks. Õppekorraldusena tähendab see nii eestikeelseid kui venekeelseid tunde, mis omakorda tähendab ka vastavate ainete õpetajaid. Et eestikeelseid tunde on vähe, siis ei ole koolil võimalik saada ka põhikohaga õpetajaid ning tunde annavad teiste koolide pedagoogid lisakoormusena. Arvestades veel ka asjaolu, et üldgümnaasiumis õpivad need eesti lapsed, kes oma teadmiste ja võimete tõttu ei osutunud valituks linna kahte gümnaasiumi, siis õpetamise ja õppimise kvaliteet, eriti just eestlaste osas, ei ole vajalikul tasemel. Lisaks on ka eesti õpilased sunnitud osasid õppeaineid omakorda omandama vene keeles.
Kvaliteedikriteerium peab gümnaasiumiastmes olema aga esmatähtis.

2005. aasta detsembris viisime linna koolide 9. klasside õpilaste (sh HÜG õpilased) seas läbi küsitluse, mille eesmärk oli välja selgitada õpilaste edasiõppimise soovid. Küsitluse tulemusena selgus, et ca 80% (so 126 õpilast) põhikooli lõpetajatest soovivad jätkata keskhariduse omandamist mõnes linna gümnaasiumis. Kui Üldgümnaasiumis 10. klassi ei ava, siis oleks gümnaasiumikohti linnas kokku 144 – seega kõigil soovijatel oleks võimalus jätkata kas Haapsalu Gümnaasiumis või Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumis (nimetatud 144 kohale lisandub 36 kohta Haapsalu Täiskasvanute Gümnaasiumis).

Haapsalu Üldgümnaasiumi 9. klassi 22-st õpilasest soovisid 10 omandada keskhariduse ja jätkata ülikoolis. Võttes nimetatud sihti aluseks on HWG juhtkonnaga kokku lepitud, et 10-le HÜG õpilasele on koht HWG-s garanteeritud ja nende õppekorraldus oleks täpselt analoogne tänasele HÜG gümnaasiumiosa õppekorraldusele, ka õpetajad saavad jätkata HWG-s.

Vastavatest arengusuundadest on räägitud nii HÜG õpetajate, õpilaste, lastevanemate kui ka hoolekoguga. Arupärimised on lõppenud pingevabalt, üksteisemõistmisega. Võimaldamaks õpilastel lihtsamalt jätkata osade ainete õppimist eestikeelsena, on kavas korraldada neile kas intensiivkursus või keelelaager – valiku teevad lapsed vanematega.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Andres Ammase kaasettekannet.
Ettevalmistusaeg on olnud pikk ja järjekindel. Ettepanek on toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu 1.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 39 „Haapsalu Üldgümnaasiumi ümberkujundamine põhikooliks” (protokolli juures).

Saalist lahkus Mati Seppi ja Urmas Sukles, osaleb 18 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 4

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Pargi tn 8, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Ligikaudu 1600 m2 planeeritav ala asub Pargi tänava äärses olemasolevas elamurajoonis, mis on hoonestatud väikeelamute ja kahekorruseliste korterelamutega.
Ümber planeerimisele tuleval Pargi tn 8 ärikrundil asub pooleliolev kauplusehoone. Olemasolev ehitus hõlmab üle poole 1553 m2 krundi pindalast. Poolikut hoonet on rüüstatud ja ta on sellisel kujul ümbrusesse sobimatu, akna-ukse avasid tuleb pidevalt sulgeda, et vältida vandalismi.

Praegune krundiomanik, planeeringu algatamise ettepaneku tegija OÜ Pasila, ei soovi kauplusehoonet ehitada (ka krundi mitmed eelmised omanikud ei leidnud võimalusi 1989. aastal ehitusloa saanud kaupluse lõpuni ehitamiseks).

Planeeringu eesmärgiks on pooliku ehitise lammutamine ja selle asemele kahekorruselise korterelamu ehitamine.

Vastavalt lähteülesandele tuleb vähendada krundi ehitusalust pinda (suurim lubatud täisehituse protsent on 30%), korruselisus peab olema sama, mis naaberkruntidel (kaks korrust). Parkimine tuleb lahendada omal krundil.

Krundi sihtotstarbeks on lubatud planeerida väikeelamumaa (EE).
Vastavalt kehtivale Vabariigi Valitsuse 24. jaanuari 1995 määrusele nr 36, millega määratakse katastriüksuste sihtotstarbed ja nende alaliigid, loetakse väikeelamumaa alaliikideks ühepereelamu maad, kaksikelamumaad, ridaelamumaad ja kahekorruseliste kolme ja enama korteriga korterelamute maad.
Kavandatav hoone peab oma mahuga sobituma olemasolevasse elamukvartalisse.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 40 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Pargi tn 8, Haapsalu)” (protokolli juures).

Saalis tagasi U. Sukles, osaleb 19 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 5

Kehtestatud üldplaneeringute ülevaatamine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus on üle vaadanud Haapsalu linnas kehtivad planeeringud.
Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur, mis on koostatud 1987. aastal, on kehtiv ainult koos seda muutvate ja täpsustavate detailplaneeringutega, mille nimekiri on lisatud otsuse eelnõule.

Planeeringute ülevaatamise käigus on kehtima jäävate detailplaneeringute nimekirjast välja arvatud need planeeringud, mille eesmärk on olnud krundi piiride muutmine (põhiliselt 1999. aastal koostatud planeeringud, mis olid vajalikud enne maade erastamist krundi piiride määramiseks). Need tööd jäävad kehtima krundijaotusplaanidena.

Planeeringud, mis koostati vähendatud mahus eesmärgiga muuta kruntide sihtotstarvet vastavalt eelmisele ehitus- ja planeerimisseadusele, jäävad kehtima, kuid ehitamiseks sellisel krundil on vajalik koostada praeguse planeerimisseaduse nõuetele vastav detailplaneering.

Kokkuvõte ülevaatamise tulemustest:
Alates aastast 1995 kuni 2006. aastani Haapsalu linnas koostatud detailplaneeringutest jääb kehtima detailplaneeringu või krundijaotusplaanina 183 detailplaneeringut.
Neist planeeringutest on tänaseks enamik kas osaliselt või täielikult ellu viidud. On moodustatud vastavad krundid või korrigeeritud kruntide piirid, valminud ehitised (nt Wiedemanni kooli võimla, ujula, Uno-x tankla, Fra Mare, Promenaadi ja Kongo hotellid, Säästumarket, Metsa 34 hoone, Jaama 13 ja 17 ärihooned, mitmed elamud)  või alles ehitatakse (Promenaadi 22, Raudtee 18, Rüütli 3 elamud, misjoni hoone Aida tänaval jt). Koostamisel on ehitusprojektid Kastani kaupluse, Fra Mare ja kaubanduskeskuse laiendustele, noortekodu (väikelastekodu naabrusesse) jt.

Mitmed planeeringud, mida pole ellu viidud on tänaseks ümber planeerimisel (Ungru tee elamukvartal, Bürgermeistri holm, Tallinna mnt 20). Osa planeeringuid on muutnud varasemaid lahendusi vastavalt uutele vajadustele.

Enne 2005. aastat kehtestatud planeeringutest on ellu viimata Lihula mnt 17b (ärikrunt, kuhu kavandati bensiinijaam).

Suuremas osas on kõik kehtestatud planeeringud olnud vajalikud edasise projekteerimise ja ehitamise ja kruntimise korraldamiseks ning ülevaatusest nähtub, et Haapsalus ei ole algatatud planeeringuid, mille elluviimise võimalustes on asutud kahtlevale seisukohale.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Urmas Sukles. Otsuse pealkiri on „Kehtestatud üldplaneeringute ülevaatamine” ja segane on üld- ja detailplaneeringu mõiste, kuigi ise tegelesin selliste küsimustega pikka aega. Ma ei oska isegi formuleerida küsimust, aga otsust toetan ikkagi.

Otsustati lõpetada läbirääkimised (poolt 19 volikogu liiget).
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Repliik. Aselinnapea Toivo Heina. Ettekandes rääkisin planeeringutest, kuid eelnõu pealkiri on üldplaneeringute ülevaatamine. Võib-olla oleks olnud täpsem „Kehtestatud planeeringute ülevaatamine” aga ümber ei hakanud siiski tegema, kuivõrd kehtiv generaalplaneering on vana ja on sisuliselt detailplaneeringute kogum. Las jääb eelnõu pealkiri.

Repliik. Linnasekretär Erko Kalev. Eelnõus on, et lugeda kuni uue üldplaneeringu kehtestamiseni Haapsalu linnas üldplaneeringuna kehtivaks “Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur” ja et üldplaneering on kehtiv koos neid muutvate ja täpsustavate kehtestatud detailplaneeringutega, mille loetelu on toodud otsuse eelnõu lisas. Detailplaneeringud on üldplaneeringu osa.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 41 „Kehtestatud üldplaneeringute ülevaatamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Ametiautode rentimine Haapsalu Linnavalitsusele

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus taotleb luba kahe uue ametiauto soetamiseks kasutusliisingu tingimustel. Olemasolevad ametiautod Mitsubishi Carisma (vl 1997, läbisõit 248 000 km) ja Mitsubishi Carisma (vl 1998, läbisõit 179 000 km) planeeritakse müüa ja laekunud vahenditest tasuda uute sõidukite esimene osamakse.

Linnavalitsus kasutab käesoleval ajal kahte ametiautot, millest ühte kasutatakse linnakeskkonna osakonna ametisõitudeks ja teist ülejäänud osakondade ametisõitudeks.
Soov on osta väike auto ja teine maht-universaalauto, et vajadusel sõidutada linnakülalisi, vedada kaupa.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Jaanus Karilaid küsis, kas linnavalitsus ei sooviks võtta kuurortlinnas kasutusele keskkonnasõbralikumat autot?
Vastas hr Schwindt. Peame linnavalitsuses arutama ja kindlasti uurime pakkumisi. Teatavasti maksab hübriidmootoriga auto u 400 tuh kr ja peaksime raha juurde küsima.

Volikogu liige Lauri Luik küsis, kas linnavalitsusel on vajalik omada kahte autot, ehk piisab ühest?
Vastas hr Schwindt. Aastaid tagasi oli linnavalitsuses 5-6 sõiduautot. Järk-järgult on neid müüdud, kuna osutusid mittevajalikeks. Linnavalitsuses on mindud üle ametisõitudel isikliku sõiduauto kompenseerimisele.
Praktika on näidanud, et kahte autot on siiski linnavalitsusele vaja: kui üks auto on Tallinnas või mujal, siis kohapeal ei ole autokasutuse võimalust ja võib häirida tööülesannete lahendamist.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Keskkonnasõbralikkus on hea mõte ja Urmas Sukles, kelle pea ruttu „lõikab”, pakkus välja hobused! Jah, oleksime üle Eesti kuulsad ja atraktiivsed. Mida võiks ka mõelda.
Komisjonis arutasime, et pakkumised tuleks võtta kõikidelt Läänemaa autofirmadelt, kusjuures siin on autode hooldus u 300 kr odavam, ära jääb ka Tallinnasse edasi-tagasi sõit.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 42 „Ametiautode rentimine Haapsalu Linnavalitsusele” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Haapsalu Linnavolikogu 23.09.2005 otsuse nr 222 „Haapsalu Linnavolikogu 17.06.2005 otsuse nr 196 “Vara võõrandamine (Saanika küla, Ridala vald, Läänemaa)” muutmine” muutmine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavolikogu 17.06.2005 otsusega nr 196 „Vara võõrandamine (Saanika küla, Ridala vald, Läänemaa) otsustati võõrandada avaliku kirjaliku enampakkumise korras kinnistu aadressiga Saanika küla, Ridala vald, Läänemaa. Haapsalu Linnavolikogu 23.09.2005 otsusega nr 222, otsustati alandada kinnistu alghinda. Kuna katastriüksust ei ole õnnestunud vaatamata neljale enampakkumisele müüa ning arvestades katastriüksuse asukohta ja maa seisukorda on otstarbekas alghinda veelgi alandada. Uus hind on 2586 kr/ha.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 43 „Haapsalu Linnavolikogu 23.09.2005 otsuse nr 222 „Haapsalu Linnavolikogu 17.06.2005 otsuse nr 196 “Vara võõrandamine (Saanika küla, Ridala vald, Läänemaa)” muutmine” muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Haapsalu Linnavolikogu 25.11.2005 otsuse nr 18 “Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005 otsuse nr 176 “Vara võõrandamine (Rüütli 8a, Haapsalu)” muutmine” muutmine

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus on 25.11.2005 taotlenud linnavolikogult pikendada Rüütli 8a korteriomandite eest tasumise tähtaega, kuna oli vaja lahendada kinnistu Promenaadi tn 16 autoga juurdepääs. Juurdepääsu saamiseks oli vaja muuta kinnistute Rüütli tn 8a, Promenaadi 18 ja Rüütli põik krundipiire, registreerides muudatused maakatastris ja kinnistusregistris.

Piirimuudatus on registreeritud maakatastris ja koos omanike kokkuleppega esitatud kinnisturegistrile 18.11.2005. Senini kinnisturegistrisse kannet tehtud ei ole, kuna kinnistusregistri andmebaas ei võimalda soovitud kannet tehnilistel põhjustel õigesti registreerida. Linnavalitsus pöördus justiitsministeeriumi kinnisturegistri andmebaasi vastutava isiku poole ja saime 28.02.2006 järgmise selgituse: kirjeldatud probleemi lahendamine seisab kinnistusraamatu infosüsteemi andmeesituse puuduste taga ja lahenduse otsimisega tegeletakse.

Pärast piirimuudatuse registreerimist on vaja detailplaneeringu alusel jagada Rüütli 8a kinnistu ja eraldada katastriüksusest Rüütli tn 8a ligikaudu 80 m2 maad juurdepääsuteeks kinnistule Promenaadi 16.

Rüütli 8a vara võõrandamisprotsessi lõpuleviimine ei olene linnavalitsusest.

Teeme ettepaneku linnavolikogule pikendada Haapsalu Linnavolikogu 01. aprilli 2005 otsuses nr 176 “Vara võõrandamine (Rüütli 8a, Haapsalu)” märgitud korteriomandite eest tasumise tähtaega 01. jaanuarini 2007.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 44 „Haapsalu Linnavolikogu 25.11.2005 otsuse nr 18 “Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005 otsuse nr 176 “Vara võõrandamine (Rüütli 8a, Haapsalu)” muutmine” muutmine” (protokolli juures).

Kell on 15.10.

Päevakorrapunkt nr 9

Haapsalu linna 2006. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Ettepanek arvestada rahanduskomisjoni muudatusettepanekut täielikult ja võtta vastu Haapsalu linna 2006. aasta esimene lisaeelarve tulud summas 4 175 875 krooni, kulud summas 5 525 875 krooni ja finantseerimistehingud summas 1 350 000 krooni.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Muudatusettepanekuid lisaks ei laekunud.
Ettepanek toetada rahanduskomisjoni esitatud muudatusettepanekut ja panna eelnõu muudetud kujul lõpphääletusele.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Urmas Sukles.
Karja tänava kapitaalremont on tänuväärne ettevõtmine. Olen rääkinud mitme spetsialistiga ja on selgunud, et kivitee tegemisega võetakse endale suur vastutus. Vähempakkumisega võidetakse hange, aga töökvaliteeti tuleb aga jälgida. Tegemist on savipinnasega ja seetõttu tuleb linnavalitsusel väga täpselt jälgida töö teostamise tehnoloogiat.

Rohkem sõna ei soovitud.
Läbirääkimiste lõpetamise poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Muudatusettepaneku läbivaatamisel hääletamist ei soovitud ja muudatusettepanek on arvestatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani lõpphääletamisele ettepaneku toetada eelnõud muudetud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 07 „Haapsalu linna 2006. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees