VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								28. aprill 2006 nr 09

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.18.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 18 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed: Mihkel Mutt, Sulev Saareväli, Urmas Sukles.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Märt Maiste registreerimisleht lisatud).

Arutati päevakorda.
KUULATI aselinnapea Märt Maistet, kes teatas taotlusest jätta istungi päevakorrast välja punkt nr 9 "Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2006 otsuse nr 176 "Vara võõrandamine (Rüütli tn 8a, Haapsalu)"muutmine ja vara omandamine" eelnõu arutelu kuna linnavalitsus võtab eelnõu tagasi.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevit. Linnavalitsus esitas eelnõu „Projekti „Haapsalu linna lasteaia Pääsupesa renoveerimine” omaosaluse tagamine” volikogule hilinemisega, volikogu esimees määras eelnõu rahanduskomisjoni menetlusse. Komisjon arutas eelnõud ja otsustas teha volikogule ettepaneku võtta eelnõu erakorraliselt tänase istungi päevakorda, kuna tegemist on olulise ja kiireloomulise küsimuse lahendamisega.

Rohkem ettepanekuid ei esitatud.

Häältega poolt 18 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 09. istungi päevakord:
1. Müügimaksu kehtetuks tunnistamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

2. Karja ja Kalda tänavate rekonstrueerimistööde finantseerimiseks vahendite laenamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

3. Läbirääkimiste alustamine Haapsalu Väikelastekodu linnale üleandmiseks
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			rahanduskomisjon
					õiguskomisjon

4. Vara võõrandamine avaliku kirjaliku enampakkumise korras (Pruuli maaüksus, Tagadi küla, Saku vald, Harju maakond)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

5. Vara võõrandamine otsustuskorras (Koidula tn 4-1, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

6. Vara võõrandamine otsustuskorras (Lihula mnt 1, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

7. Vara võõrandamine otsustuskorras (Suur-Lossi tn 27-2, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

8. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Jaama tn 32, Lihula mnt 2a, Laskuri tn 1 ja lähiala)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

9. Projekti „Haapsalu linna lasteaia Pääsupesa renoveerimine” omaosaluse tagamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Müügimaksu kehtetuks tunnistamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Eelnõu tekstiline osa on juhtivkomisjoni poolt esitatud muudetud kujul ja annab täpsema kirjelduse viimase maksudeklaratsiooni esitamise aja ning viimase maksuperioodi kohta. Samuti fikseeritakse võlgade sissenõudmise viimane kuupäev.
Müügimaksu määruse kehtetuks tunnistamine alates 01.01.2007 annab võimaluse tegeleda müügimaksu võlglastega kehtiva määruse alusel kuni aasta lõpuni.
Haapsalu Linnavolikogu kehtestas 10.02.1995. aastal määrusega nr 22 müügimaksu 1% maksumaksja poolt lõpptarbijale müüdud kaupade ja teenuste maksumusest müügihinnas.
Volikogu 19.01.1996. aasta määrusega nr 33 alandati maksumäära 0,5%-le. Hetkel kehtiv müügimaksu määr on 0,25%.

Müügimaksu kehtestamise eesmärk 1995. aastal oli maksustada müügimaksuga võrdselt kõik Haapsalu linna territooriumil asuvad ning kaupu ja teenuseid müüvad isikud. Siia alla kuulusid sisuliselt kõik ettevõtted ja eraisikud, kes Haapsalu territooriumil müüsid lõpptarbijale kaupa või osutasid teenuseid.

Tulenevalt kohalike maksude seaduse muutumisest, muutus maksumaksja mõiste. Kehtiva kohalike maksude seaduse mõistes on maksumaksjad ainult majandustegevuse registrisse kantud jaekaubanduse, toitlustuse või teeninduse ettevõtjad. Müügimaksu kohustus ei laiene Haapsalu territooriumil teenuseid pakkuvatele ettevõtjatele, kes tegutsevad muude lubade või tegevuslitsentside alusel. Tänase seisuga ei pea maksu maksma kütuse, energeetika, side, ehituse, ravi, transpordi, takso, majutus jne teenuseid pakkuvad ettevõtted.

Maksustades ainult jaekaubandust, toitlustamist ja muid teenuseid kohtleme ebavõrdselt erinevates valdkondades tegutsejaid. Suurimad müügimaksu maksjad on reeglina kohalikud väikeettevõtted, kelle investeerimise ja arenemisvõime on küllaltki piiratud.

Müügimaksu kehtetuks tunnistamisega loome võrdse maksukoormuse näol võrdsed võimalused kõigile ettevõtjatele olenemata tegevusvaldkonnast.
2005. aastal oli müügimaksu kohustuslasi kokku ca 190 isikut kellelt laekus Haapsalu linna eelarvesse müügimaksu 1 355 140 krooni. 2006. aastal on planeeritud müügimaksu laekumisi 1500 000 krooni. Järgnevatel aastatel laekumata jääv müügimaks kaetakse kasvava üksikisiku tulumaksude laekumisest.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro soovis teada, kui palju on võlglasi? Mis saab maksuhalduri ametikohast?
Vastas M. Schwindt. Aastavahetuseks oli võlglasi 20 kuni 30, tänaseks on kõik oma võla tasunud. Maksuhaldur täidab poole kohaga ka raamatupidaja tööülesandeid, aasta lõpus maksuhalduri ametikoht tõenäoliselt koondatakse.

Volikogu liige Heinar Tuulberg küsis, kas linnal jääb müügimaksu kaotamisega 1,5 milj kr vähemaks?
Vastas M. Schwindt. Arvame, et firmadel tekib rohkem vaba raha investeerimiseks, palga tõstmiseks, uute töökohtade loomiseks jmt, nii võidab ka linn.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Juhtivkomisjonina esitasime eelnõu muudetud kujul, mis oli ka eelnõu esitajale, linnavalitsusele, vastuvõetav. On oluline, et määrus hakkaks kehtima 1. jaanuarist 2007. Loodetavasti tulevad vanalinna tagasi nüüd ka väikepoed.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu muudetud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud muudetud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 08 „Müügimaksu kehtetuks tunnistamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Karja ja Kalda tänavate rekonstrueerimistööde finantseerimiseks vahendite laenamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsuse tellimusel valmis Karja ja Kalda tänavate rekonstrueerimise projekt. Projektist tulenevalt renoveeritakse Karja tänav koos kõnniteedega ja tänavavalgustusega ning osa Kada tänavast lõigul Posti-Võnnu. Ehitatakse sadevee kanalisatsioon lõigul Karja tn, Kalda tn, Lahe tn, Õhtu-Kallas kokku 780 m. Tööde maksumuseks on riigihanke tulemusel kujunenud 16,05 milj krooni. Projekti on planeeritud finantseerida 6,05 milj krooni ulatuses Haapsalu Kuurort aktsiate müügist laekunud vahenditest ja summas 10 milj krooni laenuvahenditest.

Renoveerimistööd eelnimetatud teede osas on otstarbekas teha koos Haapsalu Veevärk poolt ÜF Matsalu projekti raames teostatava vee ja kanalisatsioonitorustike rekonstrueerimisega.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi küsis, kui palju on linnal veel võimalik laenusid võtta?
Vastas R. Lunev. Kuni 10 milj kr on võimalik veel laenu võtta.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 45 „Karja ja Kalda tänavate rekonstrueerimistööde finantseerimiseks vahendite laenamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Läbirääkimiste alustamine Haapsalu Väikelastekodu linnale üleandmiseks

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Vabariigi Valitsuse poolt 2005. a heaks kiidetud hoolekande kontseptsiooni kohaselt on eakate ja laste hoolekanne kogu ulatuses kohaliku omavalitsuse korraldada ning tööealiste inimeste hoolekanne, kus põhiliselt vajatakse abi töö leidmiseks, riigi korraldada. Hoolekande kontseptsiooni väljatöötamisel osalesid ka omavalitsuste esindajad ning kontseptsioonis toodud põhimõtteid aktsepteerisid vabariiklikud omavalitsuste liidud. Hoolekande kontseptsioonis esitatud põhimõtetele hakkab tuginema uus koostatav sotsiaalhoolekande seadus.

Hoolekande kontseptsiooni nimetatud põhimõttest tulenevalt on olnud laste hoolekandeteenuste korraldamine ja laste asendushoolduse funktsiooni üleandmine kohalikule omavalitsusele ka omavalitsusliitude koostöökogu delegatsiooni ja ministeeriumide vahelise komisjoni läbirääkimiste teema kahel viimasel aastal. 2006. a riigieelarve osas peetud läbirääkimiste lõpp-protokollis fikseeritud kokkuleppe kohaselt teevad sotsiaalministeerium ja kohalike omavalitsuste liidud koostööd, et anda laste riikliku hoolekande korraldamine ning finantseerimine üle kohalikele omavalitsustele hoolekande kontseptsioonis sätestatud põhimõtetel (sh riigi omanduses olevate laste hoolekandeasutuste varade haldamise küsimus). Planeeritav üleandmise aeg 01.01.2007. a, üle planeeritakse anda 15 lastekodu üle Eesti.

Eelpooltoodud põhjusest tulenevalt pöörduski EV Sotsiaalministeerium oma kirjaga nr 15.8-3/924 02. märtsist 2006. a. Haapsalu Linnavalitsuse poole ning tegi ettepaneku alustada kolmepoolseid läbirääkimisi Haapsalu Linnavalitsuse, Lääne Maavalitsuse ja Sotsiaalministeeriumi vahel Haapsalu Väikelastekodu üleandmiseks Haapsalu linnale.

Haapsalu Väikelastekodu tegutseb Haapsalu linnas 50-ndatest aastatest alates ja on täna koduks 28 raske ja sügava puudega lapsele. Lisaks viibib lepingu alusel lastekodus veel 21 last kodudest, sest nad on sedavõrd sügava puudega, et nende hooldamine ja arendamine kodus käib vanematel üle jõu. Viis last on Haapsalu linna peredest, ülejäänud lapsed teistest omavalitsusüksustest nii Läänemaalt kui mujalt maakondadest. Töötajaid on Haapsalu Väikelastekodus 44, asutuse eelarve on 2006. aastal 4 890 180 krooni, millest 695 000 krooni on omatulu.

Haapsalu Väikelastekodu ületulekul linnale säilib seadusandlusest tulenevalt riiklik finantseerimine orbudele ja vanema hoolitsuseta lastele, keda täna on lastekodus 28. Vastavalt sotsiaalministeeriumi ja omavalitsusliitude vahel saavutatud kokkuleppele säilib osaline riiklik finantseerimine viie aasta jooksul ka kodus elavatele, kuid väikelastekodus viibivatele lastele. Seega rahastatakse riigieelarve vahenditest väikelastekodu viis aastat veel tänastest rahastamispõhimõtetest lähtuvalt. Lisaks on sotsiaalministeerium kavandanud 2006. a eelarvesse investeeringuid nende lastekodude renoveerimiseks ja kaasajastamiseks, kelle osas saavutatakse kokkulepe kohalikule omavalitsusele ületulekuks.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Lauri Luik küsis, milliseid täiendavaid kohustusi see linnale kaasa toob?
Vastas I. Danilov. Oleme saanud läbi linnade liidu lubaduse, et viie aasta jooksul rahastamine ei muutu. 2007. aastast tõuseb pearaha 10 milj kroonini, s.o 2 milj kr rohkem. Lääne Maavalitsusel on projekt-dokumentatsioon hoone ehitamiseks ja täiskasvanuna saavad väikelastekodu elanikud omale kodu kõrvalmajja.

Volikogu liige kalju Aigro. Kas väikelastekodu elanike arv suureneb aasta aastalt?
Vastas I. Danilov. Praegused 28 last on 13. kuni 16. aastased ja elavad väikelastekodus sünnist alates. Tänapäeval vanemad ei anna enam lapsi ära, neid toetatakse ja abistatakse. Seega laste arv tulevikus ei kasva.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 46 ”Läbirääkimiste alustamine Haapsalu Väikelastekodu linnale üleandmiseks” (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige Jaanus Karilaid. Osaleb 17 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 4

Vara võõrandamine avaliku kirjaliku enampakkumise korras (Pruuli maaüksus, Tagadi küla, Saku vald, Harju maakond)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Kinnistu asub Tallinn-Rapla-Viljandi maantee läheduses Lokuti külast 5 km lõuna pool. Kaugus Kohila alevikust 7 km põhja suunas ja kaugus Rapla maanteest ida suunas 350 m. Kinnistu suurus on 6,31 ha. Kinnistul asub 6,2 ha ulatuses metsa ja 0,11 ha ulatuses muud maad. Metsamaa majandamiseks on koostatud metsamajandamise kava aastateks 2006-2015. Linn sai kinnistu omanikuks pärimise kaudu.

Eelnõuga on tehtud volikogule ettepanek kinnistu müüa. Kinnistu alghinnaks on kavandatud 250 000 krooni ehk ca 39 600 krooni/ha.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni aseesimehe Mati Seppi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 47 „Vara võõrandamine avaliku kirjaliku enampakkumise korras (Pruuli maaüksus, Tagadi küla, Saku vald, Harju maakond)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Vara võõrandamine otsustuskorras (Koidula tn 4-1, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni aseesimehe Mati Seppi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 48 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Koidula tn 4-1, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Vara võõrandamine otsustuskorras (Lihula mnt 1, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni aseesimehe Mati Seppi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud, erapooletu 1.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 49 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Lihula mnt 1, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Vara võõrandamine otsustuskorras (Suur-Lossi tn 27-2, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni aseesimehe Mati Seppi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud, erapooletu 1.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 50 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Suur-Lossi tn 27-2, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Jaama tn 32, Lihula mnt 2a, Laskuri tn 1 ja lähiala)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Ligikaudu 6500 m2 suurune planeeritav ala asub Jaama tänava ja Lihula mnt ristmiku ääres. Planeerimisele tulevad Jaama tn 32, Lihula mnt 2a, Laskuri tn 1 krundid koos neid ümbritseva tänavamaaga. Planeeritava ala naaberkruntidel asuvad kauplus, ühepereelamud, viie korruseline korterelamu.

Linna keskuses asuvad hoonestamata krundid Jaama 32 ja Lihula mnt 2a planeeritakse eesmärgiga ehitada liidetavatele kruntidele üks hoone, milles asuksid kaupluseruumid ja korterid.

Linna koostatavas üldplaneeringus on planeeritavale maa-alale kavandatud sihtotstarbeks äri- ka korterelamumaa, suurima korruselisusega viis korrust.

Planeeringu algatamise ettepaneku tegija on kruntide omanik Vivaberg OÜ, kelle ettepanek on kavandada ristmiku äärde hoone, mis oleks osaliselt kahekorruseline ja tänava äärses osas neljakorruseline.

Planeeringuga tuleb lahendada nii kauplusekülastajate kui korteriomanike parkimine. Krundile on võimalik planeerida maa-alused parkimiskohad.
Vivaberg OÜ omanduses olevale Laskuri tn 1 krundile ei kavandata hooneid, vaid parkimine.

Linna keskuses asuv seni kasutuseta seisnud maa-ala vajab planeerimist ja välja ehitamist.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 51 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Jaama tn 32, Lihula mnt 2a, Laskuri tn 1 ja lähiala)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005 otsuse nr 176 “Vara võõrandamine (Rüütli 8a, Haapsalu)” muutmine ja vara omandamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
2004. aastal avanes kohalikele omavalitsustele „Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004-2006 alameede 4.6.1 Kohaliku füüsilise elukeskkonna arendamine”, mille kaudu tekkis omavalitsusüksustele võimalus taotleda investeeringutoetust üldhariduskoolide ja lasteaedade arendamiseks.

Alameetmest toetuse taotlemiseks pidid omavalitsused esitama oma eeltaotlused Lääne Maavalitsusele, kes koostöös LOVL-iga koostas Läänemaa kohalike omavalitsuste investeeringutoetuse kasutamise kava (nn KOIT kava) ning esitas selle siseministeeriumile. Üle-eestilise KOIT kava kinnitas Vabariigi Valitsus.

Haapsalu Linnavalitsus esitas KOIT kava raames eeltaotluse investeeringutoetuse saamiseks lasteaia “Pääsupesa” renoveerimiseks. Nimetatud objekt valiti välja põhjusel, et Pääsupesa lasteaia hoone on sellises ehituslikus seisundis, kus väikesemahuliste remonttöödega olukorda paranda ei ole võimalik ning vajalik on hoone terviklik renoveerimine. FIE Rein Särg koostatud hinnangu alusel oli 2004. aastal hoone renoveerimise kogumaksumus 4,5 milj krooni, millest 3,6 milj moodustas taotletav toetus. Linna lasteaiahoone renoveerimise aeg KOIT kava kohaselt on 2006. a.

2005. a valmis lasteaiahoone renoveerimise põhiprojekt, mille alusel arvestas osaühing EKE-NORA objekti maksumuseks 5,6 milj krooni. Kuna aga investeeringutoetuse taotlemise tingimuseks meetmest 4.6.1 on ka nõue viia objekti maksumuse kindlakstegemiseks eelnevalt läbi ehitushange, siis linnavalitsus seda käesoleva aasta kevadel ka tegi. Ehitushanke tulemusena kujunes projekti maksumuseks 7 627 550 krooni. Investeeringutoetust KOIT kava raames linn rohkem kui 3,6 milj krooni taotleda ei saa ning ainsaks võimaluseks lasteaiahoone kavandatud mahus renoveerimiseks on suurendada projekti omaosalust. Seega on vajalik rahastada linna poolt lasteaia “Pääsupesa” renoveerimist summas 4 027 550 krooni, millest 2 milj krooni moodustab lasteaia “Pääsupesa” investeering 2006. a linnaeelarves ning ülejäänud 2 027 550 krooni oleks võimalik garanteerida üleplaaniliselt laekuva tulumaksu arvelt ja laenu taotlemise teel.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Raimond Lunev. Kas linnal on lasteaedade arengukava?
Ei oska vastata, palun seda teha Ingrid Danilovil.

Volikogu liige Kalju Aigro soovis selgitusi rahastamise osas.

Vastas aselinnapea Ingrid Danilov. 
1. Lasteaiad ise koostavad praegu usinasti oma arengukavu. Linn ei näe praegu vajadust ühtegi lasteaeda sulgeda, hoopis oleme valmis mõelnud ühe uue lasteaia koha. Aeg näitab, kas praegune aktiivne kinnisvaraäri toob juurde noori inimesi. Vähemalt viis aastat ei ole ette näha vajadust sulgeda lasteaedu, seda näeb ette ka investeeringulepe.
Sügisest tahame avada ühe sõimerühma ja jääb vajadus vee ühe sõimerühma avamiseks.

2. Maavalitsusele kolmeks aastaks eraldatud summa oli u 17 milj kr; objekte oli esitatud kümmekond. Prioriteet oli Ridala kool ja seejärel linna lasteaed. 3,6 milj kr oli maksimumsumma, mida võisime saada. 2004. aastal tegi Rein Särg lasteaia hoonele ekspertiisi, ei ulatunud see isegi 4,5 milj kroonini. Tookord oli 4,5 milj kr meie poolt omateada varuga sisse kirjutatud, paraku on elu edasi läinud ja tänane hange on juba 7,5 milj kr.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Tegemist on kiireloomulise ja tõsise küsimusega ja seetõttu on vajalik kõikidelt volinikelt aktiivset kaasamõtlemist. Komisjoni ühehäälne ettepanek volikogule: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Lõppsõna.
Linnapea Teet Kallasvee. Linnavalitsus tegi eelnõud esitades raske otsuse, kuid loodame, et ka volikogu näeb tunneli otsas valgust ja see lastepäevakodu remont ei jää viimaseks. Juunikuus tuleme reaalset raha küsima. Kiirustada tuleb põhjusel, et kõik kallineb kiiresti.

Reformierakonna fraktsiooni esimees Lauri Luik palus vaheaega.
Vaheaeg kella 15.10-15.17.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 52 „Projekti „Haapsalu linna lasteaia Pääsupesa renoveerimine” omaosaluse tagamine” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees