VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								26. mai 2006 nr 10

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.22.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 19 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed Lauri Luik ja Sulev Saareväli.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Märt Maiste registreerimisleht lisatud).

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Andres Ammase informatsiooni Haapsalu linn aukodaniku tunnusmärgi kavandi kohta (paberkandjal volinike laudadel).
ARS-i kunstnik Ene Valter, kes on ka volikogu liikme ametimärgi autor, kujundas linna aukodaniku tunnusmärgi eskiisi, mille kohta on kõikidel volikogu liikmetel võimalus arvamust avaldada.
Kultuurikomisjon esitab lähiaegadel volikogule oma seisukoha; muutmist vajab ka linna põhimäärus, kuhu tuleb kirjutada märgi mõõtmed ja välja töötada märgi andmise kord.

Arutati päevakorda.
Istungi juhataja Arder Väli teatas, et linnavalitsus esitas kirjaliku palve eelnõu „Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumistasu kompenseerimise kord” volikogu menetlusest välja võtta seoses vajadusega täiendada määruse eelnõud.

Päevakorra suhtes teisi parandusi ei tehtud.

Häältega poolt 19 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 10. istungi päevakord:

1. Reformierakonna fraktsiooni arupärimine
Ettekandja				linnavalitsus
2. Avaliku kirjaliku enampakkumise tulemuste kinnitamine (Saanika küla Ridala vald, Läänemaa)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

3. Vara võõrandamine otsustuskorras (Kalda tn 3-4, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
4. Detailplaneeringu kehtestamine (Jaama tn 15, 15a, 17, Sauna põik 1 ja 2, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
5. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kalmistu tn 1 ja 1a, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
6. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kiltsi tee 1a, 3 ja lähiala, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
7. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Niine tn 17, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
8. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Sadama tn 30, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
9. Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005 otsuse nr 176 “Vara võõrandamine (Rüütli 8a, Haapsalu)” muutmine ja vara omandamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Reformierakonna fraktsiooni arupärimine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Reformierakonna fraktsioon palub selgitust järgmistel teemadel:
1. Autokompensatsioon. Kui paljud Haapsalu Linnavalitsuse töötajad saavad autokompen-satsiooni ja kui suur on see summa koos erisoodustusmaksudega ühes kuus/aastas?

Haapsalu Linnavalitsuses toimub autokompensatsioonide maksmine vastavalt linnavalitsuse 12.03.2003 korraldusele nr 223 “Haapsalu Linnavalitsuse ametisõidukite kasutamise ja isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise kulude hüvitise maksmise kord”
Linnapea käskkirjaga on määratud autokompensatsioon 14 töötajale ja makstakse välja isikliku sõiduauto ametiülesanneteks kasutamise aruande alusel aruande kuule järgneva kuu alguses. Kompenseerimisele kuulub aastas 11. kuul tehtud ametisõidud arvestusega, et puhkusel oldud kuul ametisõite ei toimu. Kompenseeritakse 4 krooni iga ametiülesandeks tehtud sõidukilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui käskkirjaga kehtestatud kompensatsiooni limiit.

2006. aasta jooksul on kompensatsioone koos maksudega tasutud järgmiselt: jaanuar –21 810 krooni; veebruar- 21 932 krooni; märts- 21 497 krooni; aprill- 22 463 krooni; mai- 23 205 krooni.

2. Laenud. Kui palju on Haapsalu linnal hetkel võlakohustusi ja millises ulatuses saab linn veel laenu võtta?
a) Haapsalu linna võlakohustused kajastuvad kokku Haapsalu Linnavalitsuse konsolideerimata bilansis, kuhu on liidetud kõik linna allasutused (ilma tütarettevõteteta). 2005. aasta konsolideerimata bilansi alusel on Haapsalu Linnavalitsusel lühiajalisi kohustusi 16,0 milj krooni ja pikaajalisi kohustusi 35,51 milj. krooni. Kokku on kohustusi 31.12.2005 seisuga 51,51 milj krooni.
Vastavalt valla – ja linnaeelarve seaduse §-le 8 (1), mille kohaselt kõigi tagasimaksmata laenude, tasumata kapitalirendi maksete ja emiteeritud võlakirjade ning muude võlakohustuste kogusumma koos võetava laenu, kapitalirendi, emiteeritavate võlakirjade ja muude rahaliste kohustustega ei või ületada 60% selleks eelarveaastaks kavandatud eelarvetuludest, millest on maha arvatud riigieelarvest tehtavad sihtotstarbelised eraldised.
Haapsalu linna 2006. aastaks kavandatud eelarve tulud, millest on maha arvatud sihtotstarbelised eraldised, on 121,22 milj krooni.
Arvestuste kohaselt on linna võlakoormus seega 42,5% (51,51 milj/121,22 milj *100%).
Kui võtta arvesse ka volikogu poolt heakskiidu saanud Karja tänava sillutise rekonstrueerimiseks ja sadeveetrassi rajamiseks võetav laen summas 10 milj krooni, saame linna võlakoormuseks 50,7% (61,51milj/121,22milj*100%).
Maksimaalne linna kohustuste summa, mis vastaks kehtivale seadusele on 72,7 milj krooni.
Eeltoodust tulenevalt saab Haapsalu linn võtta kohustusi juurde maksimaalselt ca 11,19 milj krooni.
b) Kuidas toimub laenude tagasimaksmine ehk kui palju peab linn maksma 2007., 2008., 2009. jne aastal, kuni oleks kõik hetkel võetud laenud makstud, ka Haapsalu ujula liising?
Haapsalu linna laenumaksed on toodud järgmises tabelis:
												
Laenu Andmed	2006	2007	2008	2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	KOKKU	
SEB EESTI ÜHISPANK 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Kokku, Sellest	1 586 354	1 810 572	2 079 401	2 542 450	3 084 483	3 533 111	4 095 717	4 838 143	6 101 039	7 473 528	37 144 798	
Põhiosa	700 000	950 000	1 250 000	1 750 000	2 350 000	2 900 000	3 550 000	4 400 000	5 800 000	7 350 000	31 000 000	
Intress Euribor + 0,5%= 2,9%	886 354	860 572	829 401	792 450	734 483	633 111	545 717	438 143	301 039	123 528	6 144 798	
SEB EESTI ÜHISPANK Haapsalu Gümnaasium	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Kokku, Sellest	629 483	614 529	599 575	584 622	569 668	554 714	539 760	438 373	 	 	4 530 724	
Põhiosa	519 231	519 231	519 231	519 231	519 231	519 231	519 231	432 692	 	 	4 067 309	
Intress Euribor+0,5%=2,9%	110 252	95 298	80 344	65 391	50 437	35 483	20 529	5 681	 	 	463 415	
HANSAPANK- Väike-Viik	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Kokku, Sellest	315 934	307 036	298 138	145 728	 	 	 	 	 	 	1 066 836	
Põhiosa	288 889	288 889	288 889	144 444	 	 	 	 	 	 	1 011 111	
Intress Euribor + 0,7%= 3,1	27 045	18 147	9 249	1 284	 	 	 	 	 	 	55 725	
HANSA LIISING kapitalirendid	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Kokku, Sellest	198 557	98 256	3 862	 	 	 	 	 	 	 	300 675	
Põhiosa	186 792	95 080	3 847	 	 	 	 	 	 	 	285 719	
Intress 	11 765	3 176	15	 	 	 	 	 	 	 	14 956	
HAAPSALU VEEVÄRK AS	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Kokku, Sellest	600 000	800 000	 	 	 	 	 	 	 	 	1 400 000	
Põhiosa	600 000	800 000	 	 	 	 	 	 	 	 	1 400 000	
Intress 0%	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	0	

Haapsalu Veekeskus kuulub hoonestusõiguse alusel OÜ-le Niidupapi, mida rendib OÜ Haapsalu Linna Spordibaasid. Ühe kuu rendimakse koos käibemaksuga on rendilepingu järgi 197 060 krooni. Haapsalu linna bilansis ei ole kohustusi veekeskuse omaniku ees. Haapsalu linnal on õigus veekeskus välja osta 2012. aastal summas 14 milj krooni.

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Reformierakonna fraktsioon palub selgitust: Liikluskorraldus. Missugused on argumendid, et Koidula tn ja Uus tn peavad olema ühesuunalised?

Koidula ja Uue tänava liikluskorralduse muutmise peamiseks aluseks on liikluskorralduses kehtiv hea tava võimalusel mitte muuta pidevalt liikluskorraldust. Nii Koidula kui ka Uuel tänaval muudeti seni liikluskorraldust kaks korda aastas, nii juba aastaid. Linnavalitsusele laekus märtsikuus Uue tänava elanikelt ühisavaldus, millega paluti jätta tänav aastaringselt ühesuunaliseks. Samas Koidula ja Metsa tänava ristmikul toimusid igal aastal avariid, mille põhjuseks on Koidula tn suur langusnurk vahetult enne ristmikku.

Arvestades eeltoodud põhjendusi, otsustas Haapsalu linna liikluskomisjon 21.03.06 toimunud komisjoni koosolekul jätta nimetatud tänavad ühesuunaliseks nii, et Posti tänavalt pääseb Metsa tänavale Uue tänava kaudu ja Metsa tänavalt saab sõita Uuele tänavale Koidula tänava kaudu. Eeltoodud liikluskorralduse kohta esitati pretensioon Haapsalu Kultuurikeskuse poolt seoses pideva ringsõidu vajadusega pääsemiseks kultuurikeskusesse Koidula tänava poolsele küljele.

Haapsalu linna liikluskomisjon otsustas 03.05.06 toimunud komisjoni koosolekul taastada kahesuunaline liiklus Koidula tänaval vahemikus Posti tn kuni Rahu tn, mis jääb kahesuunaliseks aastaringselt ja millega kaasneb linnale kohustus teostada eelnimetatud tänavalõigul liiklusohutuse tagamiseks talvel lumevedu.
Rohkem pretensioone nimetatud liikluskorralduse muutmise kohta linnavalitsusele laekunud ei ole.

Täpsustavad kolm küsimust ettekandjatele esitasid reformierakonna fraktsiooni nimel Urmas Sukles ja Kalju Aigro.

OTSUSTATI:
võtta linnavalitsuse vastus arupärimisele teadmiseks.

Saalist lahkust A. Ammas. Osaleb 18 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 2

Avaliku kirjaliku enampakkumise tulemuste kinnitamine (Saanika küla Ridala vald, Läänemaa)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Kinnistu asukohaga Saanika küla, Ridala vald, Läänemaa on Haapsalu linn pärinud vastavalt pärimisseadusele.

Haapsalu Linnavolikogu 17.06.2005 otsusega nr 196 “Vara võõrandamine (Saanika küla, Ridala vald, Läänemaa)” otsustati müüa linnale pärandatud kinnistu Saanika küla, Ridala vald, Läänemaa, mis ei ole linnale vajalik kohaliku omavalitsuse üksuse ülesannete täitmiseks.

Kinnistu võõrandamine toimus vastavalt Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 määrusega nr 8 kinnitatud “Linnavara võõrandamise korrale” avaliku kirjaliku enampakkumise korras 05.05.2006. a.

Oksjonil osalemiseks oli linnavalitsusele laekunud viis sooviavaldust. Kinnistu müüdi oksjonil hinnaga 45 600 Eesti krooni Raivo Raudsepale.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 53 „Avaliku kirjaliku enampakkumise tulemuste kinnitamine (Saanika küla Ridala vald, Läänemaa)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Vara võõrandamine otsustuskorras (Kalda tn 3-4, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige K. Aigro küsis, miks otsustati vara võõrandada otsustuskorras? Nimetatud korter ei ole varasema volikogu otsuse nimekirjas? Linnavalitsus ei peaks enam nimekirju koostama.
Vastas J. Karilaid. Komisjoni koosolekul sellest aspektist küsimusi ei tekkinud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Lõppsõna.
Linnapea Teet Kallasvee. 2004. aastast ei ole enam võimalik oma elamispinda erastada ja linnavalitsus müüb otsustuskorras põhjusel, et toimida võrdse kohtlemise printsiibi alusel.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 54 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Kalda tn 3-4, Haapsalu)” (protokolli juures).

Saalist lahkus T. Panfilova. Osaleb 17 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 4

Detailplaneeringu kehtestamine (Jaama tn 15, 15a, 17, Sauna põik 1 ja 2, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Planeering algatati Jaama tn 15 ja 15a kruntide omaniku Marika Teeääre ettepanekul.
Planeeringu koostas arhitekt Harry Lindemann.

Väikeelamukrunt Jaama 15 on planeeritud ärimaaks ja krundil asuv puitelamu läheb lammutamisele. Asemele ehitatakse ärihoone.

Jaama 15 ja 17 krundid töötavad ühise ärimaana, ühise juurdepääsuteega. Krundid pole liidetud, ühiskasutuses olev maa koormatakse teeservituudiga.
Arhitektuurselt lahenduselt, s.h. kõrguse poolest on planeeritud maja sarnane naaberkrundil asuva Jaama tn 17 kauplus-büroohoonega. Hooned liidetakse teise korruse tasapinnalt.
Ehitise paigutamisel krundile on arvestatud Jaama tänava ärihoonete ehitusjoonega.

Parkimine lahendatakse omal krundil. Kokkuleppel Sauna põik 2 omanikuga liidetakse ärikrundile osa väikeelamukrundist, et suurendada parkimiskohtade arvu 4 võrra. Kokku on kavandatud 12 parkimiskohta.

Tagumisele, kalmistu poolsele krundile Jaama 15a ehitatakse ühepereelamu. Elamule on juurdepääs Jaama 17 krundilt (teeservituudiga maa-alalt).

Vastavalt omaniku soovile jäi Sauna põik 1 krunt Jaama tänava äärde ainsa väikeelamukrundiks.

Planeering on nõuete kohaselt kooskõlastatud ja avalikustatud. Planeeringu vaidlusi üles ei jäänud.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige R. Lunev küsis, kas 12 kohta autodele katab parkimisvajadused?
Vastas T. Hein. Olemasolevaid kohti on neli ja parkida saab ka sisehoovis.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 55 „Detailplaneeringu kehtestamine (Jaama tn 15, 15a, 17, Sauna põik 1 ja 2, Haapsalu)” (protokolli juures).

Saalist lahkus U. Sukles. Osaleb 16 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 5

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kalmistu tn 1 ja 1a, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Planeerigu algatamise ettepaneku tegid linnavalitsusele kruntide omanikud SRS Kaubandus OÜ ja AS Lääne Kalur.
Planeerimisele tulevad Kalmistu tänava surnuaia poolses osas asuvad hoonestamata krundid. Need krundid (46 934 m2) on seni olnud reserveeritud perspektiivse tootmismaana. Ligi 20. aasta jooksul pole krundid sellisena kasutust leidnud.

Kalmistu tn 1 ja 1a krundid on linna üldist plaani vaadates olemasoleva tootmismaa laiendamiseks sobiv ala.
Praegu tehtav otsus muuta maade sihtotstarve elamumaaks on põhimõtteline, sest perspektiivseid tootmismaid Haapsalus praktiliselt pole. Seega tulevikus saab tootmine areneda linnalähedastel maadel Ridala vallas (Kiltsi tee ja Uuemõisa äärsed alad).

Linnavalitsus arutas koos volikogu kommunaalkomisjoniga tehtud ettepanekut. Leiti, et kuurortlinnas võib tootmise arendamisele eelistada elamuehitust.

Arendajate põhiline huvi on viimastel aegadel koondunud korterelamute planeerimisele ja ehitamisele merekaldal. Praegu algatatav planeering näeb ette võimaluse suhteliselt tagasihoidlikumate väikeelamute rajamiseks.

Lähteülesande kohaselt kavandatakse väikeelamumaa ja tootmismaa vahele haljasvöönd. Planeeritakse elamukrundid (suurusega umbes 1000 m2), kruntide vaheline tänavavõrk, kommunikatsioonide asukohad, üldised arhitektuursed tingimused uutele hoonetele.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige M. Seppi küsis, kes teeb tänavavõrgu ja teised trassid?
Vastas T. Hein. Ei ole kokku lepitud. Omanik?

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 56 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kalmistu tn 1 ja 1a, Haapsalu)” (protokolli juures).

Saalist lahkus J. Karilaid. Saabus A. Ammas. Osaleb 16 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 6

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kiltsi tee 1a, 3 ja lähiala, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Planeeritav ala asub Kiltsi tee ja Jaama oja vahel. Kiltsi tee 1a on hoonestamata üldmaa krunt, kuhu 1990-ndatel koostati hotelli projekt, mis jäi välja ehitamata.
Kiltsi tee 3 on endise naftabaasi krunt, kus asusid nüüdseks lammutatud kütusemahutid ja praegu kasutuseta seisev kolmekorruseline kontorihoone, mitmed abihooned. Krundil töötab bensiinijaam.
Krundi omanik OÜ Citycorp Invest on teinud ettepaneku algatada detailplaneering, millega planeerida naftabaasi tootmismaast äri-, elamumaa.
Kavandatavasse kvartalisse tuleb ette näha tänavavõrk, mis peab haakuma olemasolevate tänavatega. Planeeringuala käsitleb krunti ümbritsevat ala, nii et on võimalik Räägu tänavalt vähemalt jalgteede ühendus Kiltsi teega. Vastavalt koostavale üldplaneeringule läbib planeeringu ala ka perspektiivne tänav, mis ühendab Kiltsi teed Lihula maanteega. Planeeringus tuleb sellele tänavale reserveerida krunt. Planeeritavale alale saab kavandada ärihooneid, korterelamuid, väikeelamuid, üldmaad jms. Vastavalt koostatavale üldplaneeringule on suurimaks korruselisuseks kolm.
Linnavalitsus on arvamusel, et antud asukohas on elamu- ja ärihoonete ehitamine oluliselt sobivam kui keskkonnaohtlik ja kaustuseta naftabaas.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta kujul, kus on arvestatud kommunaalkomisjoni täpsustust punktis 4.4.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Komisjoni ettepanek oli täpsustada lähteülesannetes p 4.4 Arhitektuurinõuded ehitistele: - korruselisus: põhiliselt 2 kuni 3, suurim lubatud korruselisus 5 (10% hoonestusest), millega linnavalitsus eelnõu esitajana nõustus.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu täpsustatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 57 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kiltsi tee 1a, 3 ja lähiala, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Niine tn 17, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Planeerimisele tuleb linnakeskuse lähedal elamurajoonis asuv Niine 17 krunt (Niine ja Haava tänava nurgakrunt). Krundil paiknevad endise saun-pesumaja hooned, kus on asunud ka kauplused ja baar.

Quattro Invest OÜ on teinud ettepaneku algatada krundi detailplaneering, et planeerida krundi kasutuse sihtotstarbele „ärimaa” lisaks ka „korruselamutemaa”. Lähteülesande kohaselt võib krundile kavandada sega funktsiooni. Lisaks elamisele võiks nurgakrundi esimesel korrusel ka äriruumid paikneda. Suurim lubatud korruselisus on sama, mis Niine tänava vastaspoolsel küljel asuvatel elamutel ehk 4 korrust.

Planeeringu käigus selgitatakse välja lammutatavad, rekonstrueeritavad hooned ja määratakse uute ehitiste asukohad. Planeerimisel tuleb arvestada naabruses asuvate elamute ehitusõigusega.
Hoonete paiknemine krundil võimaldab lahendada parkimist hajutatult (siseõue ja tänava äärde). Turvalisele siseõuele on võimalik kujundada elanikele mõnus miljöö.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta kujul, kus on arvestatud kommunaalkomisjoni täpsustust punktis 4.4.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Saali saabus U. Sukles. Osaleb 17 volikogu liiget.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Komisjoni ettepanek oli täpsustada lähteülesannetes p 4.4 Arhitektuurinõuded ehitistele: - korruselisus: Niine tänava äärne hoonestus kuni 4, Haava tänava äärne kuni 3;
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu täpsustatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 58 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Niine tn 17, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Sadama tn 30, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Planeerimisele tuleb endise KEK-i jahtklubi krunt Sadama tänaval. Poolsaarena Tagalahte ulatuv krunt on ümbritsetud suures osas roostunud ja hoolduseta kaldaalast.
Praegu kehtib krundi ja selle ümbruse kohta Tõnis Padu poolt 2001. aastal koostatud „Haapsalu Veskiviigi ja selle ümbruse detailplaneering”. Selle töö alusel on moodustatud mitmed krundid, koostatakse Haapsalu jahtklubi kaldaala täitmise projekti. Sadama 30 krunt on planeeritud sadamate maana. Planeeringu kohaselt saaks krundile ehitada kaks sadamat teenindavat hoonet (sadama krundile ehitamisel ei kehti ranna ja kalda ehituskeeluvöönd).

Haapsalu Tagalaht ei ole siiski sobiv sadama koht (liialt madal, mudamaardla lähedus). Kail võiks küll randuda väiksemad veesõidukid, kuid jahisadamat rajada ei ole otstarbekas.
Planeeringu algatamise ettepaneku tegija on OÜ Pool ja Pool, kelle soov oleks krundile ehitada originaallahendusega korterelamud. Planeeritava ala hulka on arvatud kaldaala (üldmaa) laiemalt, kui Sadama tn 30 krunt, mille osas planeerija saab teha ettepanekuid kaldakindlustuse ja promenaadi väljaehitamiseks.

Planeeringuga soovitakse vähendada ranna ja kalda ehituskeeluvööndit (50 m), vastasel korral ei saaks krundile midagi ehitada. Antud piirkonnas on kaldale ehitamine traditsiooniline. Sadama 28, Sadama 26, Sadama 22 „Promenaadi” hotell asuvad kõik kaldale väga lähedal (ca 4-6-8 m). Planeerimisel on oluline, kuidas tagatakse uute hoonete sobitumine olemasolevasse keskkonda luues uut head arhitektuuri.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige A. Ammas küsis, mida on omanike kohta teada?
Vastas T. Moor. Oli Rannarootsi Muuseumi käes Rootsis, kes ei tasunud summasid ja pakkus Uuemõisa Investile tagasi, kes omakorda pakkus OÜle Pool ja Pool.

Läbirääkimised. Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu 1, erapooletuid 1.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 59 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Sadama tn 30, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005 otsuse nr 176 “Vara võõrandamine (Rüütli 8a, Haapsalu)” muutmine ja vara omandamine

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Tagamaks juurdepääsuteed Promenaadi tn 16 asuvale kinnistule, algatas Haapsalu Linnavalitsus 07.09.2005 korraldusega nr 612 Rüütli tn 8a, Promenaadi tn 18 ja Rüütli põik krundipiiride muutmise naabrite kokkuleppel ilma detailplaneeringut koostamata ja 14.10.2005 korraldusega nr 715 kinnitas katastriüksuste Rüütli tn 8a, Promenaadi tn 18, Rüütli põik piirid ja kinnitas katastriüksustele uued pindalad ning määras sihtotstarbe. Seejärel algatas linnavalitsus 22.11.2005 korraldusega nr 797 detailplaneeringu, et eraldada katastriüksusest Rüütli tn 8a juurdepääsutee maa kinnistule Promenaadi tn 16 ja kehtestas detailplaneeringu oma 24.01.2006 korraldusega nr 70. Maaüksused mõõdistati. 01.02.2006 korraldusega nr 82 jagas linnavalitsus Rüütli 8a katastriüksuse, kinnitas uutele katastriüksustele aadressid ja määras sihtotstarbe. Maa-ameti Lääne katastribüroos registreeriti uued katastriüksused.
Seoses eeltooduga vähenes Rüütli 8a katastriüksuse pindala 72 m2 võrra. Katastriüksuste omanikud on Esta-Velaine Jõeleht ja Haapsalu linn.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni aseesimees Mati Seppi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul. Eelnõu juurde kuuluv seletuskiri on seekord põhjalik.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 60 „Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005 otsuse nr 176 “Vara võõrandamine (Rüütli 8a, Haapsalu)” muutmine ja vara omandamine” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees

KUULATI linnapea Teet Kallasvee informatsiooni Haapsalu linna ehitus- ja planeerimis-arengutest. Volikogu liikmed said CD plaadi slaidiprogrammiga, mis sisaldab kuni 150 slaidi ideede tasandilt kuni juba tehtule.