VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								30. juuni 2006 nr 11

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 16.20.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 16 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed: Tiit Moor, Sulev Saareväli, Mati Seppi, Urmas Sukles, Heinar Tuulberg.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, (registreerimisleht lisatud).

Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.

Häältega poolt 16 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 11. istungi päevakord:
1. Haapsalu linna 2006. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna 
eelarve muutmine, esimene lugemine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				rahanduskomisjon
2. Haapsalu põhimääruse muutmine, esimene lugemine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				õiguskomisjon
3. Haapsalu linna 2005. aasta majandusaasta aruande kinnitamine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandjad				revisjonikomisjon
						rahanduskomisjon
4. Haapsalu Linnavolikogu 17.02.2006 määruse nr 05 “Haridusasutuste personali ametinimetuste jaotumine põhigruppide vahel ja töötasustamise alused” muutmine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				kultuurikomisjon
5. Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise eeskiri
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				õiguskomisjon

6. Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise eeskiri
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				õiguskomisjon
7. Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinna reguleerimise kord
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				õiguskomisjon
8. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumistasu kompenseerimise kord
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				õiguskomisjon
9. Haapsalu kaldaala arengustrateegia kinnitamine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				kommunaalkomisjon
10. Haapsalu linna üldplaneeringu vastuvõtmine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				kommunaalkomisjon

11. Kehtestatud planeeringute ülevaatamise tulemuse kinnitamine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				kommunaalkomisjon
12. Detailplaneeringu kehtestamine (Ranna tee 2, Haapsalu)
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				kommunaalkomisjon
13. Avaliku kirjaliku enampakkumise tulemuste kinnitamine (Kuuse tn 13, Haapsalu)
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				õiguskomisjon
14. Avaliku kirjaliku enampakkumise tulemuste kinnitamine (Pruuli kinnistu, Tagadi küla, Saku vald, Harju maakond)
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				õiguskomisjon
15. Vara võõrandamine otsustuskorras (Niine tn 12, Haapsalu)
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				õiguskomisjon
16. Pääsupesa lasteaia rekonstrueerimistööde teostamiseks vahendite laenamine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				rahanduskomisjon
17. Riigihanke korraldamine audiitori leidmiseks
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				rahanduskomisjon
18. Haapsalu linna 2006. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				rahanduskomisjon
19. Haapsalu põhimääruse muutmine, teine lugemine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				õiguskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2006. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linna 2006. aasta teine lisaeelarve võimaldas suurendada kulusid summas 2 870 000 krooni. Täiendavad kulud kaetakse 1 770 000 krooni ulatuses täiendavalt laekunud tuludest ja 1100 000 krooni ulatuses lisanduva laenukoormuse arvelt.

TULUD
Haapsalu linnale laekuva füüsilise isiku tulumaksu prognoosimisel eelarvet koostades arvestasime kõigi maksumaksjat brutotulu kasvuga 8,8%. Esimese poolaasta tulemused lubavad prognoosida maksumaksjate brutotulu kasvuks 11,8%. Prognoositust suurem maksumaksjate brutotulude kasv lubab prognoosida ka aasta lõpuks laekuvat suuremat tulumaksu summas 1 680 000 krooni.

Üürnikele elamispindade otsustuskorras müügist laekus teises kvartalis täiendavalt 90 000 krooni. Nimetatud summa suunatakse sundüürnikele üürikorterite ostmise kaasfinantseerimiseks.

KULUD
Reservfondi (01114) täiendatakse 274 000 krooni võrra. Reservfondi vahendeid summas 314 000 kasutas Linnavalitsus kiireloomuliste kulude finantseerimiseks seoses kõnnitee ehitusega Piiskopilinnuse peavärava ees ja kõnniteel lõigul Hermannuse Maja kohvik kuni Peaväravani. Nimetatud tööd ei kajastunud Karja tn remondi projektis ega linnuse rekonstrueerimise projektis.

Omavalitsuste liikmemaks ja ühistegevuse kulu (01600) suurendatakse  summas 120 000 krooni. Esialgselt oli kavandatud investeeringutoetus Läänemaa Haiglale Tervishoiu haldamise (07600) kuludes, kuid Läänemaa Omavalitsusliidu otsuse alusel kogutakse omavalitsustelt investeeringuvahendid kokku liikmemaksude osana.

Linna teede ja tänavate (04510) investeeringute vahendeid on vähendatud summas 2 195 000 krooni ning sama summa võrra suurendatud Heitveekäitluse (05200) eraldiste eelarvet sadeveetrasside rajamiseks. Esialgse kava kohaselt oli arvestatud sadeveetrasside rajamine koos Karja tn rekonstrueerimisega ühise lepingu alusel. Vastavalt ühisveevärgi ja - kanalisatsiooniseadusele on ka sadeveetrassid ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni (ÜVK) osa ning oleks otstarbekas, et ka Haapsalu sadeveetrassid kuuluksid ÜVK omanikule ehk Haapsalu Veevärgile. Sellest tulenevalt toetame Haapsalu Veevärk AS-I sihtotstarbeliselt sadeveetrasside ehitamisel summas 2 195 000 krooni. Täiendavalt suurendatakse Heitveekäitluse majandamiskulusid summas 140 000 krooni seoses vajadusega teostada avariihooldust Tallinna mnt sadeveetrassil.

Avalike tervishoiuteenuste (07400) kindlustamata isikute ravikulu suurendatakse summas 10 000 krooni ning Tervishoiu haldamise (07600) tervishoiuürituste kulusid vähendatakse sama summa ulatuses. Seoses Haapsalu linna heitunute ja pikaajaliste töötute terviseprobleemidega on suurenenud ravikulud millest tulenevalt on vajalik suurendada ravikindlustusega kindlustamata isikute ravikulusid 10 000 krooni ulatuses.

Haapsalu Kunstikooli (08105) investeeringute eelarvet suurendatakse summas 100 000 krooni, seoses 2005. aastal alustatud galerii ja maaliklassi remondi mahtude suurenemisega.
Raudteemuuseumi (082031) investeeringute täiendava 40 000 krooniga rekonstrueeritakse jaamahoone keskküte ja viiakse seni elektriküttel olevad ruumid keskküttele.

Lasteaed Pääsupesa eelarve (091103) investeeringute suurendamise vajadus tekkis seoses ehitustööde kallinemisega ning vajadusega täiendavalt KOIT kava projektile remontida lasteaia hoone katus.
Ehitushangete tulemusena kujunes projekti maksumus 7 825 468 krooni järgmiselt:
-	Ehituse maksumus 			7 500 160 krooni,
-	Omaniku järelvalve 			44 999 krooni,
-	Hanke korraldamise tasu 		17 700 krooni,
-	Täiendav katuse remont 		262 609 krooni,
Vahendeid lasteaed Pääsupesa renoveerimiseks on planeeritud järgmiselt:
-	Investeeringutoetus KOIT kava raames 3 600 000 krooni,
-	2006. aasta eelarves kavandatud 2 000 000 krooni,
-	2006. aasta teises lisaeelarves täiendavalt kavandatud 2 226 000 krooni.
Investeeringutoetust KOIT kava raames linn rohkem kui 3,6 milj krooni taotleda ei saa ning ainsaks võimaluseks lasteaiahoone kavandatud mahus renoveerimiseks on suurendada projekti omaosalust. Seega on vajalik rahastada linna poolt lasteaia “Pääsupesa” renoveerimist summas 4 226 000 krooni.

Sotsiaalhoolekande teenused puuetega inimestele (10121) eraldist isikute hooldajatele on suurendatud 360 000 krooni. Eelarves on vahendeid ebapiisavalt, et maksta Haapsalu linna raske ja sügava puudega inimeste hooldajatele hooldajatoetust ja tasuda sotsiaalmaks. Samas on Perekondade ja laste sotsiaalse kaitse (10402) koolitoidu toetuste vahendites ülejääk summas 360 000 krooni. Alates 2006. aastast saavad peale algklasside õpilaste ka põhikooli õpilased riigi poolt tasuta koolitoitu. Seega on võimalik nimetatud eelarve tegevusala 10402 vähendada.

Sotsiaalse kaitse haldamise (10900) projektide kaasfinantseerimist on vajalik suurendada summas 55 000 krooni, kuna Haapsalu linna sotsiaal-ja tervishoiuosakonnal on tihe koostöö linna puuetega inimeste organisatsioonidega, ühendustega ja mittetulundusühingutega. Osaletakse aktiivselt linna sotsiaalhoolekande alases tegevuses. 2006. a eelarves planeeritud rahalised vahendid kokku summas 130 000 krooni on tänaseks vastavalt Haapsalu Linnavalitsuse 27.01.2005 määrusele nr 2 „Sotsiaalhoolekande alastele tegevustele toetuste eraldamise kord” ühingute ja organisatsioonide tegevuskulude katteks kulutatud. Käesoleval aastal IV kvartalis on ühingud planeerinud mitmeid täiendavaid tegevusi Haapsalu linna elanikele.

FINANTSEERIMISTEHINGUD
Finantseerimistehinguna on kavandatud suurendada täiendavalt käesoleval aastal võetavat laenu summas 1100 000 krooni. Täiendava laenu arvelt finantseeritakse Lasteaed Pääsupesa rekonstrueerimist.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekud esitada ühe tunni jooksul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
1. Lõpetada eelnõu „Haapsalu linna 2006. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine” esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekud esitada ühe tunni jooksul hiljemalt kell 15.15.

Lahkus volikogu liige Tatjana Panfilova, osaleb 15 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu põhimääruse muutmine

KUULATI linnasekretär Erko Kalevi ettekannet.
12. mail 2005 vastuvõetud „Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seadusega” muudeti kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 7 täiendades seda lõikega 4. Samuti muudeti paragrahvi 37 kogu tekst uues sõnastuses. Nende muudatuste tõttu tuleb kooskõlla KOKS-iga viia ka Haapsalu põhimäärus ja muuta vastavaid põhimääruse paragrahve. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seaduse paragrahv 33 lg 2 kohaselt jõustuvad nimetatud muudatused 2006. aasta 1. jaanuaril.
Muudatused on ka linna aukodanikule vastava märgi andmise osas.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek 1. Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekud esitada ühe tunni jooksul.

Küsimused kaasettekandjale. Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
1. Lõpetada eelnõu „Haapsalu põhimääruse muutmine” esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekud esitada ühe tunni jooksul hiljemalt kell 15.17.

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linna 2005. aasta majandusaasta aruande kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schvindti ettekannet.
Vastavalt Valla- ja Linnaeelarve Seadusele koostab Linnavalitsus majandusaasta aruande ja esitab selle kinnitamiseks Linnavolikogule. Majandusaasta aruandesse kuuluvad raamatupidamise aastaaruanne koos eelarve täitmise aruandega, tegevusaruanne vastavalt raamatupidamise seadusele; reservfondi kasutamise aruanne; audiitori järeldusotsus;

Raamatupidamise aastaaruanne koos kõigi vajalike lisadega on esitatud tutvumiseks Haapsalu Linnavolikogu kantseleile. Raamatupidamise aastaaruandes kajastatakse kõik toimingud ja saldod tekkepõhiselt analoogiliselt äriühingute aruannetele.

Eelarve täitmise aruanne on koostatud  kooskõlas Rahandusministri 26.01.2004 määruse nr 17 nõuetega ja samast määrusest tuleneval aruande vormil, mida on täiendatud seletavate lisadega. Eelarve täitmise aruandes on kajastatud kõik toimingud ja saldod kassapõhiselt, s.t tulude tekkimise ajaks on raha laekumine arvele ja kulude tekkimise ajaks on tasumine arvelt. 
Eelarve täitmise aruandes on kirjeldatud tulu (tunnus 3); kulud majandusliku sisu järgi (tunnus 4,5,6); finantseerimistehingud ja kulud tegevusalade järgi.
Eelarve täitmise aruande veerg “2005 Eelarve koos lisaeelarvetega” kajastab Volikogu poolt kinnitatud eelarvet koos 5 lisaeelarvega, veerg “Reservfond” kajastab reservfondi eraldisi vastavalt reservfondi kasutamise aruandele, veerg “2005 Eelarve täiendused kokku” kajastab Linnavalitsuse poolt aruandeaastal tehtud lubatud täiendusi ja muudatusi, veerg “2005. aasta täiendatud eelarve” sisaldab lõpplikku eelarvet, veerg “2005 Eelarve Täitmine aasta algusest kokku” sisaldab aasta jooksul toimunud tegelikku eelarve täitmist. Eelarvet on korrigeeritud vastavalt Rahandusministeeriumi poolt eelarveaasta jooksul muutunud aruandluse nõuetele. Muudetud on osaliselt eelarve ridade tunnuskoode võrreldes volikogu poolt kinnitatud eelarvega. Nimetatud tunnuste muutmine ei ole muutnud eelarve sisu. Linnavalitsuse poolt täiendatud eelarve tulud, kulud ja finantseerimistehingud on tehtud vastavalt eelarve kinnitamise määrusele nr 55 28.01.2005, mille kohaselt on linnavalitsusel lubatud kulusid suunata ümber eelarve kuluartiklite lõikes tegevusala siseselt. Samuti on linna allasutustel kaupade ja teenuste müügist eelarvest ülelaekunud tulusid lubatud kasutada allasutuse majandamiskulude katteks.
Sellest tulenevalt on esialgselt eelarves planeeritud personalikulusid, majandamiskulusid, eraldisi, materiaalsete- ja immateriaalsete varade soetamisi ehk investeeringuid vastavalt vajadusele omavahel ümber jagatud. Vajadus kulusid artiklite lõikes ümber jagada tuleneb sellest, et eelarvet koostades ei ole võimalik tegevusala siseselt täpselt planeerida, milline kulutus kvalifitseerub majandamise, eraldise või investeeringu alla. Operatiivsuse tagamiseks on kulude majandusliku sisu (artiklite) vahel jagamine volitatud Linnavalitsusele.
TULUEELARVE ja TÄITMINE

2005. aastaks oli volikogu poolt kinnitatud eelarve ja lisaeelarvete järgi tulusid planeeritud 113 406 702 krooni ning kulusid 121 386 339 krooni. Tulude ja kulude vahe kaeti finantseerimistehingutega summas 7 979 637 krooni. Lisaks laekus täiendavalt tulusid summas 17 140 397 krooni, millest suunati kulude katteks 17 038 139 krooni ning kasutamata kassajääki jäi 102 258 krooni.
2005. aasta eelarve täitmine oli kokku tulude osas 129 828 616, kulude osas 135 997 515 krooni. Tuludest suuremad kulud summas 6 168 899 kaeti finantseerimistehingutega.
Lühikokkuvõte erinevatest tuluartiklitest

Maksud (tulukirje 30)
Eelarve tuludest moodustab suurema osa üksikisiku tulumaks, mida laekus planeeritud 56 400 000 krooni asemel 56 140 600 krooni ehk 259 400 krooni vähem. Maamaksu laekus planeeritust rohkem 91 250 krooni ning müügimaksu laekus 144 859 krooni planeeritust vähem.
Kokku laekus maksutulusid 313 010 krooni võrra ehk 0,5% vähem, kui eelarves planeeritud.

Kaupade ja teenuste müük (tulukirje 32)
Kokku oli planeeritud eelarves kaupade ja teenuste müüki 18 252 520 krooni laekus 19 219 213 krooni. Ülelaekumine oli tingitud peamiselt teistele KOV–le osutatavate haridusteenuste ülelaekumisest summas ca 761 000 krooni.
Toetused (tulukirje 35)
Täiendavalt lisandus riigi ja riigiasutuste poolseid toetusi summas 10 529 587 krooni, millest suunati 2005. aasta kuludeks 10 427 329 krooni ja vabasse kassa jääki jäi 102 258 krooni. Muudelt residentidelt laekus sihtotstarbelisi toetusi summas 170 835 krooni, mis suunati vastavate kulude katteks.

Materiaalsete ja immateriaalsete varade müük (tulukirje 38)
Eelarves planeeritud 5 880 000 krooni põhivara müügist laekus 4 234 863 krooni. Müümata jäi vara summas 1645 137 krooni.

KULUEELARVE ja TÄITMINE
Eelarveaastaks kinnitatud eelarve kulude maht oli 107 968 864 krooni. Viis lisaeelarvet võimaldasid kulusid suurendada 13 417 475 krooni võrra. Sihtotstarbeliselt laekunud riigi ja riigiasutuste vahenditest suurendati kulude eelarvet summas 10 427 329 krooni ja erasektorist laekunud sihtotstarbeliste vahendite arvelt summas 170 835 krooni, reservfondist eraldati kulude katteks 2 302 832 krooni, allasutuste kaupade ja teenuste müügi ülelaekumiste arvelt suurendati vastavate asutuste kulueelarveid summas 5 986 818 krooni. Muudest sihtotstarbeliselt laekunud vahenditest suurendati vastavaid eelarve kulusid summas 453 157 krooni. Kulude eelarve kokku oli 138 424 478 krooni.
2005. a kulueelarve tegelik kassaline täitmine oli 135 997 515 krooni. Seega kulutati planeeritust 2 426 963 krooni vähem.
Suurim alakulu oli Sotsiaalvaldkonnas, kus jäi välja maksmata toimetulekutoetust summas 397 000 krooni ja teostamata Sotsiaalmaja turvakodu remonditööd summas 489 000 krooni. Vaba aja ja kultuurivaldkonnas jäi kulutamata Piiskopilinnuse renoveerimiseks planeeritud vahendid summas 1225 000 krooni seoses ehitustööde tähtaja pikenemisega. Ehituseks planeeritud vahendid kanti üle 2006. aastasse.

FINANTSEERIMISTEHINGUD
Finantseerimistehingutega kaetakse eelarve tulude ja kulude vahe. Finantseerimistehingute eelarves kajastatakse käesolevas aruandes laenude ja liisingute tagasimakseid summas 2 637 000 krooni, aktsiate müüki summas 19 955 305 krooni ning osaluse omandamist Piiskopilinnuse SA-s summas 100 000 krooni. Muutus kassas ja hoiustes ehk kuludeks jagamata vabade vahendite jäägi suurenemine on planeeritud summas 9 340 926 krooni.

ÜLEVAADE RESERVFONDI KASUTAMISEST

Reservfondi suuruseks oli 2 302 832 krooni, mis eraldati järgmiste kulutust katteks:
Üldised valitsussektori teenused			517 000 krooni
Majandus						73 000 krooni
Keskkonnakaitse					66 000 krooni
Elamu- ja kommunaalmajandus			133 794 krooni
Tervishoid						40 000 krooni
Sport, vaba aeg, kultuur ja religioon 			434 660 krooni
Haridus						1038 378 krooni
Reservfondi jääk aasta lõpuks oli 0 krooni.

ÜLEVAADE HAAPSALU LINNA ENAMUSOSALUSEGA ÄRIÜHINGUTE JA SIHTASUTUSTE MAJANDUSTEGEVUSEST
Haapsalu linna valitseva mõju all olevad ettevõtted riigi raamatupidamise üldeeskirja mõistes on järgmised:
Haapsalu Linnamajandus AS
Haapsalu Linna Spordibaasid OÜ
Haapsalu Veevärk AS
Läänemaa Haigla SA
Haapsalu Piiskopilinnus SA
Haapsalu linna enamusosalusega äriühingute ja sihtasutuste majandustegevust võib pidada heaks. Tütarettevõtetest dividenditulu välja ei võetud.
2005. aastal loobuti osalusest AS-s Haapsalu Kuurort ja müüdi ca 50,1% aktsiakapitalist hinnaga 19 955 305 krooni.

Haapsalu Linnamajanduse AS aktsiakapitalist kuulub linnale 100%. Ettevõtte peamiseks tegevusalaks on kinnisvarahooldus, teede- ja tänavate hooldus ning heakorra hooldus- ja haljastustööde teostamine. Haapsalu Linnamajanduse AS annab tööd keskmiselt 40 töötajale. Müügitulust moodustab kinnisvarahooldus 88 % ja heakorratööd 11%. Ettevõte osutas vähesel määral ka tavanditeenust Metsakalmistul ja saunateenust linnasaunas.
Ettevõtte 2005. aasta bilansi andmed:
varade maht 6085 073 krooni;
kohustused 4564 654 krooni;
omakapital 1520 419 krooni;
2005. aasta realiseerimise netokäive 21 496 779 krooni;
2005. aasta puhaskasum 104 035 krooni.

Haapsalu Linna Spordibaasid OÜ kuulub 100% Haapsalu linnale. Ettevõtte peamiseks tegevuseks on linnale kuuluvate spordibaaside haldamine, milleks on Wiedemanni spordihoone, Lihula mnt. Spordihoone, Haapsalu Veekeskus, Haapsalu staadion ja Tuksi spordibaas. Ettevõte tegeleb lisaks veel spordi- ja kultuuriürituste ning treeninglaagrite korraldamisega, majutusteenuste ja toitlustamise korraldamisega,
koostöö arendamisega spordiklubide, asutuste ja ettevõtete  vahel Eestis ja välismaal.
Ettevõtte keskmine töötajate arv 2005. aastal oli keskmiselt 40 inimest.
Ettevõtte 2005. aasta bilansi andmed:
varade maht 3 983 014 krooni;
kohustused 2 100 431 krooni;
omakapital 1882 583 krooni;
2005. aasta äritulud kokku 10 136 952 krooni;
2005. aasta puhaskasum 1273 504 krooni.

Haapsalu Veevärk AS aktsiakapitalist kuulub Haapsalu linnale 61,2%. 2005. aastal muutus aktsiate jaotus seoses ÜF projekti raames korraldatud aktsiaemissiooniga. Lisaks Haapsalu linnale on ettevõttes osalus Ridala vallal 8,2%, Oru vallal 1,2%, Taebla vallal 21,1%, Noarootsi vallal 2,9%, Vormsi vallal 0,5% ja Risti vallal 5%. Ettevõte jätkab ÜF projekti realiseerimist, mille kogumahuks on164 milj. krooni. Haapsalu Veevärk AS põhitegevusalaks on vee- ja kanalisatsiooniteenuse osutamine teeninduspiirkonnas. Teeninduspiirkond hõlmab Haapsalu linna, Paralepa ja Uuemõisa alevikku kokku 13619 elanikuga, kellest veeteenust saavad 95,2% ja kanalisatsiooniteenust 86,4%. Ettevõttes töötab keskmiselt 28 inimest.
Ettevõtte 2005. aasta bilansi andmed:
varade maht 100 778 252 krooni;
kohustused 81 708 485 krooni;
omakapital 19 069 767 krooni;
2005. aasta realiseerimise netokäive 16 600 847 krooni;
2005. aasta kasum 1 892 630 krooni.

Läänemaa Haigla SA on Haapsalu linna poolt asutatud sihtasutus. Sihtasutuse tegevusalaks on eriarstiabi osutamine Lääne maakonnas. Haigla tegevus toimub vastavalt arengukavale aastateks 2004-2015. Eesti haiglavõrgu arengukavas on läänemaale kavandatud üldhaigla. 2005. aastal raviti statsionaarselt 3765 haiget ja kulutati selleks 25 098 voodipäeva. Haiglas teostati 3626 operatsiooni, nendest 1059 statsionaarset ja 2638 ambulatoorset. Läänemaa Haigla annab tööd 193 inimesele.
Sihtasutuse 2005. aasta bilansi andmed:
varade maht 20 149 145 krooni;
kohustused 4 985 402 krooni;
kapital 15 163 743 krooni;
2005. aasta tegevustulud 42 747 019 krooni;
2005. aasta kasum 1 752 533 krooni.

Haapsalu Piiskopilinnus SA on Haapsalu linna poolt 2005. aasta lõpus asutatud sihtasutus. Sihtasutuse eesmärgiks on piiskopilinnuse kompleksi sihipärane ja jätkusuutlik säilitamine ning arendamine. Sihtasutuse keskmine töötajate arv on 2 inimest.
Sihtasutuse 2005. aasta bilansi andmed:
varade maht 87 160 krooni;
kohustused 26 629 krooni;
kapital 60 531 krooni;
2005. aasta tegevustulud 0 krooni;
2005. aasta kahjum 39 469 krooni.

Audiitori järeldusotsus protokolli juures.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI revisjonikomisjoni esimehe Valdo Maisalu kaasettekannet.
Haapsalu Linnavolikogu revisjonikomisjon kontrollis ajavahemikus aprill juuni 2006. a Haapsalu Linnavalitsuse 2005. a eelarve täitmise aruannet ja sellega seonduvaid dokumente.
Lisaks eelarve täitmisele kontrollis veel komisjon isikliku sõiduauto kasutamise kulude maksmist ning pisteliselt kontrolliti dokumente, mis olid seotud investeeringutega.

Kontrolli viisid läbi volikogu revisjoni liikmed Natalia Koropets, Tatjana Panfilova ja Valdo Maisalu.
Dokumente esitasid ja ka seletusi andsid aselinnapea Martin Schwindt, pearaamatupidaja Lea Tammsalu, vanemraamatupidaja Ene Sõer ja ehitusjärelvalve insener Mati Jets.
Komisjoni ülesanne oli anda kontrolli tulemustele tuginedes omapoolne hinnang eelarve täitmisele.
Linnaeeleelarve kassalise täitmise aruande läbivaatamisel selgus, et mitmete artiklite lõikes oli erinevusi eelarvestatu ja tegeliku vahel. Üldjuhtudel ei olnud erinevused väga suured, kusjuures viimased olid ka põhjendatud. Erinevused artiklite lõikes on ka lubatud, kuna volikogu 30.01. 2004 .a määrus nr 28 lubab suunata kulusid ümber eelarve kuluartiklite lõikes kulupeatüki siseselt.
Isikliku sõiduauto teenistus-, töö- ja ametisõitudeks kasutamise kulude maksmine ei olnud päris korrektne.
Vabariigi Valitsuse määrus nr 426 20. detsember 2002. a lubas maksta tulumaksuvabalt kuni 2000 kr hüvitist töö- või ametisõitudel ühes kuus ühe füüsilise isiku kohta.
25. novembril 2005. a otsustas Haapsalu Linnavolikogu auto kasutamise piirmääraks kehtestada 3000 kr. Samas lubas linnapea oma käskkirjaga juba 15. veebruaril 2005. a maksta hüvitist 3000 kr, mida ka maksti.

Komisjon ei jäänud rahule ka investeeringute teostamise protsessiga.
Vaatamata sellele, et teostati pistelist kontrolli, ilmnes mitmeid puudusi.
Üsna mitmete tööde puhul oli ainult üks hinnapakkumine ning mõnede tööde puhul puudusid need sootuks.
Puuduseks oli ka see, kui rohkem kui ühe hinnapakkumise puhul ei olnud komisjoni otsust, kus oleks ära nimetatud pakkumiste võitja.

Mõned näited, kus ei olnud ei pakkumist ega komisjoni otsust:
Ehituse töövõtuleping 0705 sõlmitud 06.06.2005. a summa 36 631 kr.
Projekteerimisleping sõlmitud 25.05.2005. a summa 77 000 kr.
Näited, kus oli 1 pakkumine, kuid polnud komisjoni otsust:
Ehitus töövõtuleping 02-2005 sõlmitud 11.05.2005. a summa 224 554 kr.
Tööleping 2005/01 sõlmitud 20.04. 2005. a summa 212 988 kr.

Investeeringute kontrollimisel raskendas komisjoni tööd ka asjaolu, et dokumendid asuvad erinevais paigus.
Kui investeeringute lepingud asuvad kõik korralikult sekretäri juures kaustades ja on ka elektrooniliselt fikseeritud, siis hinnapakkumised ja muu on mööda maja laiali.
Samuti raskendab kontrolli asjaolu, et investeeringute koondil on ära toodud ainult kontode numbrid, raha ülekandmise kuupäev töö teostajale ja raha summa. Lisada võiks veel lepingu numbri ja lepingu sõlmimise kuupäeva.

Kokkuvõtvalt võib öelda, et Haapsalu linna 2005. a eelarve täitmisel väga olulisi puudusi ei esinenud.
Kõike eeltoodut silmas pidades tunnistame Haapsalu Linnavalitsuse töö Haapsalu linna 2005. a eelarve täitmisel rahuldavaks.

Lõpetuseks juhib revisjonikomisjon linnavalitsuse tähelepanu järgimaks volikogu ja vabariigi valitsuse otsuseid ja määrusi.
Samuti tuleks edaspidi valitsusel täpsemalt läbi viia hinnapakkumiste protseduur, et kõik vajalikud dokumendid olemas oleksid.

Käesolev akt on koostatud kolmes eksemplaris, millest üks on antud Haapsalu Linnavalitsusele.
Ettepanek: kinnitada otsus esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Linnavalitsus peab ise esitama revisjonikomisjonile palutud dokumendid, mitte komisjon ei askelda kabinettide sahtlites.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Lõppsõnas linnapea Teet Kallasvee põhjendas loetletud puuduste tagamaid (protokolli juures).

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu 3.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 09 „Haapsalu linna 2005. aasta majandusaasta aruande kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Haapsalu Linnavolikogu 17.02.2006 määruse nr 05 “Haridusasutuste personali ametinimetuste jaotumine põhigruppide vahel ja töötasustamise alused” muutmine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Määruse muudatus on vajalik, kuna Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud pedagoogide miinimumtöötasude ja nimetatud määruse tekstid on vastuolus.

Paragrahv 4 lõike 8 muudatus ja täiendav lõige 9 on vajalikud aga seetõttu, et esialgne sõnastus, mis volikogus parandusettepanekuga muudeti, nägi ette võimaluse maksta haridusasutuse juhtidele nende ametiaja lõppemisel lahkumishüvitist.
Nimetatud määrusega soovisime haridusasutuse juhte võrdsustada linnavalitsuse töötajatega, kuid volikogus vastu võetud parandusettepanek muutis määruse mõtet ning seadis haridusasutuse juhtidele kindla garantii lahkumisel hüvitist saada. Hetkel kehtiv sõnastus ei arvesta ka sellega, kas üldse on võimalik hüvitist maksta, kas eelarves ka vastavad vahendid on. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Andres Ammase kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 10 „Haapsalu Linnavolikogu 17.02.2006 määruse nr 05 “Haridusasutuste personali ametinimetuste jaotumine põhigruppide vahel ja töötasustamise alused” muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise eeskiri

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Seoses Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse  paragrahvile 16 on kohalike omavalitsustel kohustuslik viia ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni liitumiseeskiri vastavusse ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse sätetega, mis puudutavad kinnistute liitumist ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga. Kooskõlla viimise tähtaeg on 1. juuli 2006. Seadus täpsustas liitumiseeskirja nõudeid ja liitumistasuga tagatud tegevuste loetelu.

Kaks nädalat tagasi volikogule esitatud eelnõu osas on linnavalitsus ja AS Haapsalu Veevärk pidanud vajalikuks teha volikogule ettepanek aktsepteerida muudatustega eelnõud ja on täna volinike töölaudadel muudetud kujul.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Komisjon arutas eelnõud esmaspäeval. Hääletades eelnõu esitamise küsimust päevakorda lubamiseks, jäi häälte seis kaks poolt ja kaks vastu. Volikogu reglement ei määra sellise olukorra lahendust ja juhtivkomisjonil jäi otsus tegemata. Tänase seisuga on volinike laudadel eelnõu muudetud kujul.
§ 2. Muuta ja täiendada Haapsalu Linnavolikogule 30.06.2006 istungile esitatud eelnõud “Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise eeskiri” järgnevalt:
(1)	Muuta § 1 ja jätta välja lõiked 3 ja 4 ning lugeda lõike 5 uueks numeratsiooniks 3.
(2) Täiendada § 6 lõiget 4 ja sõnastada järgnevalt:
“(4) Liitumistasu määrad ja suurused arvutab ning kehtestab ÜVK omanik või valdaja.”
(3)	Täiendada § 6 lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:
“(5) ÜVK omanik või valdaja kehtestab fikseeritud liitumistasu määrad liitujatele, kelle kinnistul paikneb või ehitatakse üksikelamu ja/või korterelamu koos abihoonetega suletud brutopinnaga kuni 600 m2.
(6) Liitujate suhtes, kelle kinnistul paikneb või ehitatakse hooned suletud brutopinnaga üle 
600 m2, lepitakse liitumistasu suuruses kokku ÜVK omaniku või valdaja ja liituja vaheliste läbirääkimiste teel.”

Komisjoni esimehe isiklik soovitus toetada eelnõud muudetud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Lauri Luik. Mis õigustab komisjoni esimeest teatama, et soovitab eelnõu vastu võtta, kui hääled jagunesid komisjoni koosolekul hääletades pooleks?
Vastas Jaanus Karilaid. Volikogu reglement ei reguleeri olukorda, kui hääled jagunevad võrdselt. Uurisin võimalusi Eesti Linnade Liidu büroolt ja ainuke tee on muuta reglementi ja põhimäärust. Oma ettepanekus lähtun sellest, et volinikel on soliidne olla linnakodanike ees õiguskuulekad ja pealegi on dokumendi tähtaeg homme. Kui volikogu näeb, et linnakodanik ei ole piisavalt kaitstud, siis sellega saab tegeleda juba sügisel.

Volikogu liige Kalju Aigro küsis, millal saadi linnavalitsuselt eelnõu? Ei ole jõudnud seda veel lugeda. Milline on AS Haapsalu Veevärk majanduslik seis?
Vastas Jaanus Karilaid. Eelnõu esitati kaks nädalat tagasi, muudatusettepanekud kaks päeva tagasi. Muudetud kujul on volinike laudadel täna.
AS Haapsalu Veevärk majanduslik seis on hea.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Lauri Luik kutsus volinikke eelnõud arutama järgmisel istungil, kui juhtivkomisjon on jõutud dokumendiga korralikult tutvuda. Ei usalda õiguskomisjoni esimehe ainuisikulist arvamust. Dokument jääb täna „tooreks” ja pealegi hääletas kaks juhtivkomisjoni liiget vastu.

Volikogu liige Andres Ammas. On üsna paratamatu, et kõik volikogu liikmed ei suuda ega oma kompetentsi kõiki eelnõu nüansse lõpuni arutada ja mõista nii spetsiifilisi dokumente. Küsimus ei ole juhtivkomisjoni esimehe arvamuse usaldamises või mitteusaldamises, vaid küsimus on spetsialistide usaldamises või mitteusaldamises. Senise aja jooksul ei ole mul mingit põhjust olnud mitte usaldada AS Haapsalu Veevärgi spetsialistide ega linnavalitsuse vastavate spetsialistide arvamusi.
Kolleeg Lauri pööras põhjendamatult jutu õiguskomisjonile, aga ei esitanud ühtegi konkreetset etteheidet konkreetsete punktide kohta. Ei saanud kinnitust väitele, et „eelnõu on toores”. Sain kinnituse, et Lauri ei ole sellega jõudnud tutvuda, aga see ei ole argument tagasilükkamiseks.

Rohkem sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised häältega poolt 15 volikogu liiget.

Lõppsõna linnapea Teet Kallasveelt. Varasemad määrused vajasid muutunud seadustega kooskõlla viimist ja seetõttu on need täna volikogus arutamisel. AS Haapsalu Veevärk ja linnavalitsus on teinud head tööd ja palve volikogule eelnõu muudetud kujul vastu võtta: need on nüüd selgemad, läbipaistvamad ja üheselt arusaadavad. Edaspidises töös saab volikogu alati määrust muuta.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud muudetud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu 3, 1 erapooletu.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 11 „Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga liitumise eeskiri” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise eeskiri

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Seoses Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse  paragrahvile 16 on kohalike omavalitsustel kohustuslik viia ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise eeskiri vastavusse ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse sätetega, mis puudutavad  ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamist. Kooskõlla viimise tähtaeg on 1. juuli 2006. Seadus täpsustas ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise nõudeid ja  vee mõõtmist jne.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Komisjon hääletas koosolekul seisuks kaks poolt ja kaks vastu. Tänaseks on töölaudadel eelnõu muudetud kujul.

§ 1. Muuta ja täiendada Haapsalu Linnavolikogule 30.06.2006. a istungile esitatud eelnõud “Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise eeskiri” järgnevalt:
(1)	Täiendada § 3 lõiget 13 ja sõnastada järgnevalt:
“(13) Reovee ja fekaalide purgimisel võib kasutada ainult selleks ettenähtud vee-ettevõtja reoveepuhasti purgimissõlme.”.

(2)	Muuta § 5 lõiget 4 ja sõnastada järgnevalt: 
“(4) Veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuste hinnad kehtestab Haapsalu Linnavolikogu.”
(Haapsalu Linnavalitsus vastavalt Haapsalu Linnavolikogu poolt kinnitatud veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimise korrale.)- jääb välja

(3)	Lisada § 7 lõige 11¹ järgmises sõnastuses:
“(11¹) Haapsalu Linnavalitsuse 13.12.1999 korraldusega nr 637 on kehtestatud reovees sisalduvate reoainete lubatud piirväärtused järgmiselt:
	1) hõljuvained		200 ÷ 1000 mg/l
	2) Püld				1,5 ÷ 20 mg/l
	3) Nüld				40 ÷ 150 mg/l
	4) BHT7			190 ÷1500 mg/l
	5) sulfaadid			0,05 ÷ 0,1 mg/l
	6) naftaproduktid		0,4 ÷ 50 mg/l
	7) rasvad			30 ÷ 250 mg/l”

(4)	Muuta § 17 lõiget 5 ja sõnastada järgmiselt:
“(5) Reoveeproove võtab vee-ettevõtja litsentseeritud töötaja. Proovi võtmine toimub kliendi esindaja juuresolekul. Proovivõtutoiming peab vastama keskkonnaministri 06.05.2002 määruses nr 30 “Proovivõtumeetodid” (õigusaktides) sätestatud korrale.”

Isiklik ettepanek volikogu liikmena toetada eelnõud ja võtta vastu muudetud kujul, milline on volinikel töölaudadel.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud. Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud muudetud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu 3, 1 erapooletu.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 12 „Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise eeskiri” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinna reguleerimise kord

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Seoses Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse  paragrahvile 16 on kohalike omavalitsustel kohustuslik viia veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinna reguleerimise kord vastavusse ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse sätetega, eelkõige puudutab see hinna avalikustamist ja hinna kujunemise läbipaistvust. Välja on toodud, millest saab koosneda teenuse hind. Kooskõlla viimise tähtaeg on 1. juuli 2006. a.

Ei pea mõistlikuks kasutada venitamise taktikat. Eelnõu ei lähe laagerdades iseenesest paremaks, reformierakonna fraktsioonilt ei laekunud mitte ainsatki muudatusettepanekut, ilma milleta ei saa korda teha paremaks linnakodanikele, linnavalitsusele. Reaalses elus testimisel näeme, kus on nõrgad kohad.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Muudatusettepanekud linnavalitsuselt ja komisjonilt, töölaudadel eelnõu muudetud kujul.
§ 3. Muuta ja täiendada Haapsalu Linnavolikogule 30.06.2006 istungile esitatud eelnõud “Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinna reguleerimise kord” järgnevalt:
(1)	Täiendada § 4 lõikega 2 järgmises sõnastuses:
„(2) Vee-ettevõtja kasutab vee ja reovee hinna arvutamisel metoodikat vastavalt käesoleva määruse lisa 1 sätestatule.”
(2)	Muuta § 4 numeratsiooni ja paragrahv 4 lõikeliseks.
(3)	(3) Täiendada eelnõud Lisaga Vee ja Kanalisatsiooniteenuse Hinna Valem.

Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu muudetud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Kalju Aigro. Muudatusettepaneku võiksin kasvõi kohe teha seda ise väljamõtlemata, vaid võtaksin selle Res Publica valimislubadustest.
Ei ole õige, kui meie, volikogu liikmed, hoiame suu kinni ja vaatame pealt, kuidas monopoolses seisuses olev, kuigi ka osaliselt linnale kuuluv, AS Haapsalu Veevärk, olles heas majanduslikus seisus, kellel laenusid praktiliselt enam ei ole, teeb asju oma tahtmist mööda. Haapsalu elanik maksis Eestis esimesena tunduvalt kõrgemat vee- ja kanalisatsiooni maksu võrreldes teiste elanikega Eestis. Tookord oli lohutus see, et mis tehtud, see tehtud ja meie tariifid ei tõuse.

Vajalik on kaitsta maksumaksjat, hinnad peaks kehtestama linnavalitsus ja volikogu, mitte monopoolses seisundis olev veeettevõte. AS Haapsalu Veevärk on väga heas majanduslikus seisus.
Ettepanek: hinnad peaksid olema linnavalitsuse ja volikogu kehtestada.

Rohkem sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletati poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Lõppsõna linnapea Teet Kallasveelt.
Volikogu aseesimees Kalju Aigro refereerib täna korduvalt Res Publica ja Isamaaliidu koalitsioonilepet ja teeb seda vigadega. Palun lugeda hoolikalt!
Haapsalusse võib iga kell tulla uus ettevõte, kes hakkab veevärgi teenust pakkuma.
Vee hind tulevikus on ära määratud aktsionärilepinguga, mille on volikogu kinnitanud, valemid on tänase eelnõu lisas olemas.
See, et vee- ja kanalisatsiooni hind oli reformierakonna juhtimise ajal Haapsalus Eesti kõrgeim, ei ole Res Publica ja Isamaaliidu süü. Selle hinna tegite teie ja sina, Kalju, kui olid Haapsalu Veevärk nõukogus. Linnavalitsus on seda hoidnud ja tänaseks on see hind Eesti keskmine.

Tehke oma muudatusettepanekud ja juba järgmisel volikogu istungil me neid arutame.
Süvene, härra aseesimees!

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud, erapooletuid 3.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 13 „Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinna reguleerimise kord” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumistasu kompenseerimise kord

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linnas on hetkel Haapsalu Veevärgi andmetel välja ehitatud, kuid kasutajatega liitumata ca 400 kanalisatsiooni ja 140 vee liitumispunkti. Ligikaudu 260 ühisveevärgiga liitunul puudub vaatamata kanalisatsiooni liitumispunkti olemasolule ühendus ühiskanalisatsiooniga. Seega jookseb ca 260 elamu reovesi lokaalsetesse kogumiskaevudesse.
Lokaalsete kogumiskaevude tühjendamist tellib ametlikult 150 kinnistu valdajat. Arvestuse kohaselt imbub kindlalt reovesi loodusesse ligikaudu 110 kinnistul. Tegelikkuses on loodust reostavate kinnistute arv veelgi suurem, kuna antud arvestustest puuduvad isiklikest kaevudest vett kasutavad kinnistud, kelle puudub samuti liitumine ühiskanalisatsiooniga.

Liitumistasude kompenseerimise korra eesmärgiks on kaitsta Haapsalu linna keskkonnatundlikke piirkondi saastava reovee eest. Käesolev kord peaks motiveerima keskmisest madalama sissetulekutega peredel ehitama välja kinnistusisesed trassid ja liituma ühisveevärgi ja kanalisatsiooniga.

Netosissetuleku määr ühe pereliikme kohta 2300 krooni on võetud arvestusega, et kinnistu omanikul jääb võimalus peale eluasemekulude mahaarvamist tasuda ka kinnistusiseste trasside väljaehitamise eest või tagastada selleks võetud laenu. Reaalne kompenseerimine linna poolt toimub alles peale liitumislepingu sõlmimist ja liitumistasu maksmist tõendava dokumendi esitamist linnavalitsusele. Kompenseerimisele kuulub 70% kehtestatud liitumistasudest.

Linna keskkonnale tundlik piirkond on Haapsalu linnas Väike-Viigi, Uus-Sadama, Holmi-Kallas, Vaikne-Kallas, Holmi, Sadama, Lahe, Suur-Lossi tänavad. Esmajärjekorras on kavas tunnistatud keskkonnaohtlikuks piirkonnaks Väike Viigi äärsetel tänavatel paiknevad kinnistud.
2006 aastaks on kavandatud liitumistasude kompenseerimiseks kulutada eelarves selleks ette nähtud vahendeid summas 100 000 krooni.
Hetkel kehtiv liitumistasu liitumisel ühisveevärgiga on 9 150 krooni ja ühiskanalisatsiooniga 12 280 krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu muudetud kujul määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Komisjonilt redaktsiooniline muudatus sõnas kütus – kütte. Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu muudetud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Kalju Aigro.
Tegemist on tundliku teemaga. Oleme linna elanike esindajad, mitte veevärgi esindajad.
Vähekindlustatud elanikule on see avalduse esitamine kompleksne küsimus, kas ta ikka leiab selle nõutud omaosaluse summa. Res Publica valimislubaduses on üks ja ainus lause: „Toetame elanikke veevärgi ja kanalisatsiooniga liitumisel 2/3-ga liitumishinnast”. Kõik! Ei sõnagi vähekindlustatud ega tundlikust piirkonnast. See on lubadustes nii kõva punkt, et tasub võimule lasta. Isegi mina oleksin õnge läinud ja hääletanud Res Publica poolt, kui ei oleks Reformierakonda kuulunud.
Eeskirjade järgi need mõned inimesed, kes saavad toetust, peavad täitma kümned paberid, käima läbi kümned ametnikud, see on naeruväärt linnaelanike abistamine. Arvan, et abi vajab palju enam linnakodanikke.

Rohkem sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, häältega 15 poolt, vastu ei hääletatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu1, erapooletuid 3.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 14 „Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumistasu kompenseerimise kord” (protokolli juures).

Volikogu esimees Arder Väli palus linnavalitsusel teavitada AS Haapsalu Veevärk aktsionäre täna vastuvõetud määrustest nr 11, 12, 13 ja 14.

Päevakorrapunkt nr 9

Haapsalu kaldaala arengustrateegia kinnitamine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Seoses vajadusega Haapsalu kui merelinna kaldaalasid süsteemsemalt arendada, oli vajalik koostada strateegia, kus on toodud ülevaade hetkeolukorrast, määratletud arengusuunad, määratletud tegevused kaldaalade arendamises. Antud strateegia on aluseks kaldaalade projekti taotluste kirjutamisel. Strateegia koostati linnavalitsuse ametnike ja Lääne Arenduskeskuse koostööna, strateegia läbis ühe kuu pikkuse avalikustamise. Avalikustamise käigus laekus üks soovituslik ettepank.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Lahkus volikogu liige Tiina Brock. Osaleb 14 volikogu liiget.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kalju Aigro kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 61 „Haapsalu kaldaala arengustrateegia kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Haapsalu linna üldplaneeringu vastuvõtmine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Haapsalu Linnavolikogu algatas linna üldplaneeringu 25.04.2003 istungil määrusega nr 12. Üldplaneeringu koostamist alustati linnaarengukava läbitöötamisest ja varasemate linnaplaneeringute analüüsist. 2003-2004 koostati Eesti Projekti poolt olemasoleva olukorra uurimus ja hinnang, töö „Haapsalu linna olemasoleva elamuehituse ja sotsiaalse infrastruktuuri analüüs”. 2004-2005 aastal koostatud üldplaneering valmis koostööna  Haapsalu Linnavalitsuse töötajate, A&L Management Eesti AS, Disarek OÜ (kaardimaterjalide vormistamise osa) ja Stratum OÜ konsultantide (liikluse osa) poolt.
2006. a kooskõlastati üldplaneering vajalike ametkondadega, koostati ja avalikustati keskkonnamõju strateegilise hindamise aruanne, mis kiideti heaks Läänemaa Keskkonnateenistuse poolt.
Planeeringu seletuskirja, joonista ja keskkonnamõju strateegilise hindamise aruandega saab tutvuda volikogu kantseleis. Materjalid pannakse välja ka linna kodulehele.

Selgituseks üldplaneeringu edasise menetlemise korrast.
Peale üldplaneeringu vastu võtmist linnavolikogu poolt, avalikustatakse töö välja panekuga linnavalitsuses ja kultuurikeskuses, korraldatakse üldplaneeringut linnarahvale tutvustav avalik koosolek. Avalikustamise ajal on võimalik teha kirjalikke parandusettepanekuid, neid kirjalikult innavalitsusele esitades. Peale avalikustamise lõppu toimub avalik arutelu, kus vaadatakse läbi ja analüüsitakse tehtud parandusettepanekud. Vajadusel viiakse parandused planeeringusse ja kui parandused ei muuda põhilahendust, kui muudavad, tuleb planeering uuesti kooskõlastada, siis läbib töö maavanema järelevalve.
Peale järelevalvet esitatakse üldplaneering linna volikogule kehtestamiseks.
Kui vana generaalplaani, mis oli koostatud Eesti Projekti poolt suhteliselt ammu, sai muuta lihtsalt uue detailplaneeringuga, sest vana plaan ei olnud enam tänastele vajadustele vastav, siis uue üldplaani muutmine peab olema väga veenev ja hästi põhjendatud.
Üldplaan kui ühiskondlik kokkulepe on koostatud kaasates avalikkust ja seal kokku lepitud linnaehituslikke printsiipide muutmine eeldab uut avalikku kokkulepet.

Kuna üldplaneeringuga tehakse ettepanek vähendada Haapsalu linnas ranna ja kalda ehituskeeluala osaliselt 20-le meetrile seaduse kohase 50meetri asemele, esitatakse vastu võetud planeering Keskkonnaministrile nõusoleku saamiseks. Vähendamise ettepanek käsitleb rannaala alates Promenaadist holmideni, Väikese viigi kaldaid, Krimmi holmi ja Jaama oja kallast, kus keelualaks jääks samuti 20 m. See ettepanek on tehtud arvestades Haapsalu traditsioonilist kaldapealset hoonestust. Sellisel juhul on tagatud piisava laiusega avalik kallasrada.

Põhilised suuremad planeeringuga kavandatavad muutused Haapsalus on järgmised:
•	liikluskoormuse hajutamine
•	Paralepa arengupiirkonnad
•	Holmide avamine
•	Pargivöönd piki randa
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu esimees Arder Väli. Kas on õige, et kui täna volikogu kinnitab linna üldplaneeringu, saab linnakodanik ühe kuu jooksul teha muudatusettepanekuid, millele järgneb arutelu ja alles siis esitatakse volikogule kehtestamiseks?
Vastas T. Hein. Selline on arutelu järjekord.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kalju Aigro kaasettekannet.
Tegemist on linna tähtsaima dokumendiga, mis pidi ammu valmis olema. Komisjoni koosolekul olin ainus, kes oli eelnõud lugenud. Varem ei olnud kättesaadav. See ei ole argument, et mitu kuud toimus tutvustamine, aga lõplikul kujul kättesaamine oli viimasel hetkel ja ütlen komisjoni ettepaneku: ei ole vastu.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Reformierakonna fraktsiooni nimel palus Lauri Luik 5 min vaheaega.
Vaheaeg kell 15.46 – 15.54.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

Saalist väljas Lauri Luik ja Alo Lõps. Osaleb 12 volikogu liiget.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 62 „Haapsalu linna üldplaneeringu vastuvõtmine” (protokolli juures).

Saabusid Lauri Luik ja Alo Lõps, saalis 14 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 11

Kehtestatud planeeringute ülevaatamise tulemuse kinnitamine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Maavanem on järelvalve käigus teinud kindlaks (kiri 08.06.2006 nr 2.1-4/1712), et Haapsalu linnas ei saa lugeda kehtivaks üldplaneeringuks „Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuuri” (RPI Eesti Projekti 1987 töö nr A 1104-85/87).

Maavanem viitab, et Haapsalu Linnavalitsus ja Haapsalu Linnavolikogu ei ole võtnud vastu 1995. aasta jooksul (peale planeerimis- ja -ehitusseaduse jõustumist) õigusakti, millega võiks lugeda eelnimetatud generaalplaani üldplaneeringuna kehtivaks. Sellest tulenevalt ei ole võimalik ka käesoleval ajal lugeda generaalplaani jätkuvalt kehtivaks üldplaneeringuks, kuni uue üldplaneeringu kehtestamiseni.
Sellest tulenevalt peavad läbima kõik detailplaneeringud maavanema järelvalve.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kalju Aigro kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 63 „Kehtestatud planeeringute ülevaatamise tulemuse kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Detailplaneeringu kehtestamine (Ranna tee 2, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Ranna tee 2 detailplaneeringu algatamise ettepaneku tegija on krundi omanik AS Heal.
Olemasolev tervisekeskuse hoone on ehitatud 50 m ehituskeelualast maismaa poole. Selleks, et ehitada keskusele juurde välibassein, on vajalik vähendada ehituskeeluala 35-le meetrile. Planeeringuga on tehtud vastav ettepanek, millega on nõustunud keskkonnaminister.
Planeering on kooskõlastatud ja avalikustatud vastavalt nõuetele. Planeering ei ole esile kutsunud vastu väiteid.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kalju Aigro kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 64 „Detailplaneeringu kehtestamine (Ranna tee 2, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Avaliku kirjaliku enampakkumise tulemuste kinnitamine (Kuuse tn 13, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Kinnistu Kuuse tn 13, Haapsalu on Haapsalu linn pärinud vastavalt pärimisseadusele.
Haapsalu Linnavolikogu 27.05.2005 otsusega nr 190 otsustati müüa linnale pärandatud kinnistu, mis ei ole linnale vajalik kohaliku omavalitsuse üksuse ülesannete täitmiseks. Kinnistu võõrandamine toimus vastavalt Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 määrusega nr 8 kinnitatud “Linnavara võõrandamise korrale” avaliku kirjaliku enampakkumise korras 29.05.2006. Kinnistu alghinnaks oli 850 000 krooni.
Enampakkumisel osalemiseks oli linnavalitsusele laekunud üks sooviavaldus OÜ-lt Erding, mis tunnistati ka parimaks pakkumiseks. Pakkumise hind oli 913 106 krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku tunnistada enampakkumise võitjaks OÜ Erding ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Saalist lahkus Kalju Aigro, saalis 13 volikogu liiget.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 65 „Avaliku kirjaliku enampakkumise tulemuste kinnitamine (Kuuse tn 13, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 14

Avaliku kirjaliku enampakkumise tulemuste kinnitamine (Pruuli kinnistu, Tagadi küla, Saku vald, Harju maakond)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Kinnistu Pruuli Tagadi küla, Saku vald, Harju maakond on Haapsalu linn pärinud vastavalt pärimisseadusele.

Haapsalu Linnavolikogu 28.04.2006 otsusega nr 47 otsustati müüa linnale pärandatud kinnistu, mis ei ole linnale vajalik kohaliku omavalitsuse üksuse ülesannete täitmiseks.
Kinnistu võõrandamine toimus vastavalt Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 määrusega nr 8 kinnitatud “Linnavara võõrandamise korrale” avaliku kirjaliku enampakkumise korras 29.05.2006. Kinnistu alghinnaks oli 250 000 krooni.
Enampakkumisel osalemiseks oli linnavalitsusele laekunud 1 sooviavaldus Marek Mägi`lt, mis tunnistati ka parimaks pakkumiseks. Pakkumise hind oli 350 000 krooni
Linnavalitsus teeb ettepaneku tunnistada enampakkumise võitjaks Marek Mägi ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 66 „Avaliku kirjaliku enampakkumise tulemuste kinnitamine (Pruuli kinnistu, Tagadi küla, Saku vald, Harju maakond)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 15

Vara võõrandamine otsustuskorras (Niine tn 12, Haapsalu)

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Komisjoni koosolekul tekkis hääletamisel olukord, kus häältega 2 poolt ja 2 vastu ei saanud komisjon oma otsust vastu võtta.
Isiklik ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud, erapooletuid 2.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 67 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Niine tn 12, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 16

„Pääsupesa” lasteaia rekonstrueerimistööde teostamiseks vahendite laenamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
2004. a avanes kohalikele omavalitsustele “Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004-2006” alameede 4.6.1. Kohaliku füüsilise elukeskkonna arendamine”, mille kaudu tekkis omavalitsusüksustele võimalus taotleda investeeringutoetust üldhariduskoolide ja lasteaedade arendamiseks.

Haapsalu Linnavalitsus esitas KOIT kava raames eeltaotluse investeeringutoetuse saamiseks lasteaia “Pääsupesa” renoveerimiseks. Nimetatud objekt valiti välja põhjusel, et „Pääsupesa” lasteaia hoone on sellises ehituslikus seisundis, kus väikesemahuliste remonttöödega olukorda paranda ei ole võimalik ning vajalik on hoone terviklik renoveerimine. FIE Rein Särg koostatud hinnangu alusel oli 2004. aastal hoone renoveerimise kogumaksumus 4,5 milj krooni, millest 3,6 milj kr moodustas taotletav toetus. 2005. a valmis lasteaiahoone renoveerimise põhiprojekt, mille alusel eelarvestas osaühing EKE-NORA objekti maksumuseks 5,6 milj krooni.
Ehitushangete tulemusena kujunes projekti maksumus 7 825 468 krooni järgmiselt:
-	Ehituse maksumus 		7 500 160 krooni,
-	Omaniku järelvalve 		44 999 krooni,
-	Hanke korraldamise tasu 	17 700 krooni,
-	Täiendav katuse remont 	262 609 krooni,
Vahendeid lasteaed Pääsupesa renoveerimiseks on planeeritud järgmiselt:
-	Investeeringutoetus KOIT kava raames 3 600 000 krooni,
-	2006. aasta eelarves kavandatud 2 000 000 krooni,
-	2006. aasta teises lisaeelarves täiendavalt kavandatud 1126 000 krooni
-	Käesoleva eelnõu kohaselt laen summas 1100 000 krooni.

Investeeringutoetust KOIT kava raames linn rohkem kui 3,6 milj krooni taotleda ei saa ning ainsaks võimaluseks lasteaiahoone kavandatud mahus renoveerimiseks on suurendada projekti omaosalust. Seega on vajalik rahastada linna poolt lasteaia “Pääsupesa” renoveerimist summas 4 226 000 krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 68 „„Pääsupesa” lasteaia rekonstrueerimistööde teostamiseks vahendite laenamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 17

Riigihanke korraldamine audiitori leidmiseks

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsuse audiitoriks on alates 2001. aastast olnud vannutatud audiitor Aime Ruuge. Senise praktika kohaselt on audiitoriga igal aastal sõlmitud uus leping jooksva majandusaasta auditeerimiseks. Arvestades üldiselt levinud tava, vahetatakse audiitorit keskmiselt iga viie aasta järel. Ettepaneku vahetada audiitorit tegi ka rahanduskomisjon. Oleme seisukohal, et uue audiitoriga oleks otstarbekas sõlmida leping kolme majandusaasta auditeerimiseks. Parima pakkumise väljaselgitamiseks teeme ettepaneku korraldada riigihange.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt13 volikogu liiget, vastu ei hääletatu.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 69 „Riigihanke korraldamine audiitori leidmiseks” (protokolli juures).

Saali saabus Kalju Aigro, osaleb 14 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 18

Haapsalu linna 2006. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud. Linnavalitsus palub eelnõu võtta vastu määrusena.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Ettepanek: Lõpetada eelnõu „Haapsalu linna 2006. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine” teine lugemine ja panna eelnõu esitatud kujul määruse vastuvõtmiseks lõpphääletusele.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud. Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 15 „Haapsalu linna 2006. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 19

Haapsalu põhimääruse muutmine, teine lugemine

KUULATI linnasekretäri Erko Kalevi ettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud. Linnavalitsus palub eelnõu võtta vastu määrusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Ettepanek: Lõpetada eelnõu „Haapsalu põhimääruse muutmine” teine lugemine ja panna eelnõu esitatud kujul määruse vastuvõtmiseks lõpphääletusele.

Küsimused kaasettekandjale. Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised. Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 16 „Haapsalu põhimääruse muutmine” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees

Informatsioon.
KUULATI volikogu esimeest Arder Välit, kes teavitas volikogu liikmeid võimlikust erakorralise istungi kokkukutsumisest septembrikuu esimesel nädalal, kuna Vabariigi Presidendi valimised toimuvad ilmselt ajavahemikul 9.08 – 28.09.2006. On reaalne, et Riigikogu Presidenti ära ei vali. Sel juhul peame arvestama võimalusega, et järgmisel päeval pärast kolmandat hääletusvooru Riigikogus saadab valimiskomisjon igale kohaliku omavalitsuse volikogule teatise tema esindajate arvu kohta valimiskogus.

Kohaliku omavalitsuse volikogu valib oma esindaja hiljemalt seitsmendal päeval enne Vabariigi Presidendi valimiskogus valimise päeva.