VIIENDA KOOSSEISU

ERAKORRALISE ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								08. september 2006 nr 12

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.58.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 20 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).

Puudus Andrei Tšerepanov.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Märt Maiste (registreerimisleht lisatud), AS Haapsalu Veevärk juhatajat Ain Saaremäel.

Arutati päevakorda.
Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.

Saalis 19 volikogu liiget.

Häältega poolt 19 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu erakorralise, 12. istungi päevakord:

1. Arupärimised
1.1 Karja tänava ehitustööd
Ettekandja				linnavalitsus
1.2 Karja tänava ehitustööde lepingud ja juriidika
Ettekandja				linnavalitsus
1.3 Karja tänava heakord ja teavitamine
Ettekandja				linnavalitsus
1.4 Karja ja Kalda tänavate rekonstrueerimistööde tähtaegadest
Ettekandja				linnavalitsus

2. Haapsalu Linnavolikogu esindaja valimine Vabariigi Presidendi valimiskogusse
Ettekandja				volikogu esimees

Päevakorrapunkt nr 1

Arupärimised

Arupärimine nr 1, Karja tänava ehitustööd

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Küsimus nr 1. Teha lühiülevaade Karja tänava rekonstrueerimise olulistest vaheetappidest alates lepingu sõlmimisest ehitajaga.

I etapp. Pakkumise Karja tn ehitustööde teostamiseks tegid kaks firmat: AS KogerPartnerid (15,89 mln kr) ja AS Baltifalt (16,46 mln kr). Leping sõlmiti AS-ga KogerPartnerid 27.03.2006. Tellija pooleks oli Haapsalu Veevärk AS, kellega Haapsalu linn oli eelnevalt sõlminud töövõtulepingu, mille kohaselt Haapsalu Veevärk AS pidi teostama ehitustööde riigihanke, ehitustööde ja ehitusjärelvalve korraldamise.

II etapp. Tööd algasid Karja tänaval 07.05.06 tänava lahti kaevamisega ehk alustati vanade teekatete eemaldamist. Sellel päeval suleti ka liiklus lõigul Mihkli tänav - Hermannuse Maja. Lepingu järgi oli tööde teostamise periood esialgselt 28.03 - 22.06.2006. Külma talve ja hilise kevade tõttu (et mitte vigastada külmunud pinnase lõhkumisega tänavaäärseid hooneid), lükkus tööde algus ühe kuu võrra edasi. Lepiti kokku, et kogu projekti lõpptähtaeg on 21.07.06, kusjuures vee-, kanalisatsiooni-, sadevete- ja soojatorustike paigaldamise tähtaeg on 09.06.06. Tööd kommunikatsioonidega kulgesid enam-vähem plaanikohaselt, kui mitte arvestada, et küttesüsteemide paigaldamisel tarniti esimese korral praakdetailid, mille väljavahetamiseks kulunud ajatõttu suudeti tööd lõpetada viis päeva hiljem, so 15.06.06.

III etapp ehk uute teekatete rajamine. Kuivõrd küttetorustike paigaldamisega teekatete rajamise algus venis, lubas AS KogerPartnerid tööle rakendada kolm brigaadi ja teha tööd seitse päeva nädalas. Hilisem praktika näitas, et oma seda lubadust ehitaja täita ei suutnud. Selle asemel forsseeriti töötempot kvaliteedi arvel. Tellijapoolsetele korduvatele märkustele, mis on fikseeritud ka töökoosolekute protokollides vastati, et poolfabrikaadi staadiumis töid ei maksa hinnata, viimistluse käigus saab kõik korda. Konkreetsete kvaliteedikriteeriumite puudumine ehitusprojektis ja tegelikult tänases seadusandluses ning normdokumentides tegi keerulisemaks ka tee kvaliteedinõuete kokkuleppimise ehitaja ja tellija vahel. Oma osa mängis siin ka nö kõrvalt tulev surve - üldsus, linna suvine kultuuriprogramm - mis nõudis kompromissitult tööde võimalikult kiiret lõpetamist. Praktiliselt suutis ehitaja põhilises osas teekatted maha panna 14.07.06. Tegemata oli sisuliselt viimistlus, kõrvaldamata objektil avastatud ja protokollitud puudused, murukiviga kaetav parkla Karja 15 kõrval, mille osas oli lisakokkulepe, et see valmib 21.07.06 nii, et 24.07.06 võiks toimuda kogu objekti vastuvõtmine.

IV etapp algas peale 21.07.06, kui selgus, et osa lepingujärgseid töid on lõpetamata ja objekti 24.07. vastu võtta ei saa. Algas uus ehitusperiood, mille käigus rakendatakse leppetrahve 28 tuh kr nädalas ja mis kestab siiani, kuna ehitaja ei ole veel senini avaldanud soovi tellijale ehitusobjekti üle anda. Momendil on jõutud peale korduvaid teekatte kontrollmõõdistusi linnavalitsuse poolt seisukohani, et talutava sõiduteekatte kvaliteedi saavutamiseks tuleks kate üles võtta ja uuesti laduda. Selline ettepanek on ehitajale ka tehtud.

Küsimus nr 4. Mille alusel valiti järelvalve ja kes teostas järelvalvet antud objektil omaniku esindajana?

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Järelvalve teostamine oli delegeeritud Haapsalu Veevärgile töövõtulepinguga. Veevärgi rollist kogu ehituse käigus aga vastan juba järgmise küsimuse raames. Nähes probleeme Karja tänava ehitustähtaegade ja ka ehituskvaliteediga ja ka Haapsalu Veevärgi mõningast suutmatust tagada objekti üle piisav kontroll, võtsime ühel hetkel kokkuleppel Haapsalu Veevärgiga ka ise rohkem initsiatiivi ja kaasasime järelevalve nõustamisse nii Maanteeameti järelevalveosakonna spetsialiste, kui ka kohalikke tee-ettevõtjaid ja vastavaid kogemusi ning litsentse omavaid spetsialiste.

KUULATI linnapea Teet Kallasveed, kes teatas, et kokkuleppel arupärijaga vastab arupärimise küsimustele 2 ja 3 AS Haapsalu Veevärk juhataja Ain Saaremäel.

Küsimus nr 2. Miks ei mõeldud ehitustööde alguses koheselt linnakodanike ohutusele, jättes Karja tänavale kaevatud augud öösel valgustuseta?

KUULATI AS Haapsalu Veevärk juhatajat Ain Saaremäel.
Vastavalt 21.04.2006 ehitusplatsi üleandmise aktile võttis Ehitaja endale kogu vastutuse ehitusobjektil toimuva üle, st ka kõigi ehitusplatsil viibijate ohutuse ja töökaitse.
18.05.2006 objekti töökoosolekul juhtisid Haapsalu Linnavalitsuse ja AS Haapsalu Veevärk esindajad Ehitaja tähelepanu lisavalgustuse vajadusele objektil, et tagada linnakodanike ohutust. Lisavalgustus ka paigaldati ja demonteeriti peale tänavavalgustuse taastamist.
Nii Haapsalu Veevärk AS-le kui ka AS-le Koger & Partnerid ei ole laekunud ühtegi pretensiooni ega teadet õnnetusjuhtumite kohta ehitusplatsil.

Küsimus nr 3. Miks ei katkestatud ehitustöid ja lepingut Ehitajaga staadiumis, kus ohud objekti kvaliteetsele valmimisele olid juba ilmsed?

KUULATI AS Haapsalu Veevärk juhatajat Ain Saaremäel.
Tehtavate tööde kvaliteet ja lepingujärgne valmimine on olnud kogu ehitusprotsessi olulisimad küsimused. Samas ka nimetatud objekti suurimate probleemide allikad.
Probleemi üks põhjusi on asjaolu, et Eesti seadusandlus ei ole kehtestanud üheseid projekteerimisnõudeid (sellest tulenevalt ka kvaliteedinõudeid) looduskivi kasutamiseks teede ja tänavate ehitamisel.
Kahjuks ei kajasta ka Karja tänava projekteerimise lähteülesanne ja ehitusprojekt graniidist sillutisekivi paigaldamise täpsemaid juhiseid ega kvaliteedile esitatavaid nõudeid. Ehitustööde ja lepingu katkestamine olukorras, kus ei ole kokku lepitud kvaliteedikriteeriumid ning pole võimalik pooleliolevate tööde selge ja ühene hindamine, oleks Tellijale kaasa toonud võimaliku Ehitaja poolse nõude lepingu või ehitustööde ebaseaduslikus lõpetamises. Teisalt kinnitas ehitaja nii Haapsalu Veevärgile kui ka Haapsalu Linnavalitsusele korduvalt, et poolelioleva töö kvaliteeti ei saa ega tohigi hinnata ja tööde tehnoloogia näeb ette lõpptulemuse saavutamise edasiste tegevuste (vibroplaadiga tasandamine ja teerullida rullimine jne) tulemusena. Ehitaja viis küll läbi kõik tegevused, mida ta meie kriitikale vastuseks kirjeldas, kuid kahjuks ei saavutanud tulemust, mis meid kui tellijaid oleks rahuldanud.

Arupärija Tiit Moori küsimused ettekandjale.
	1. Kellele oli pandus järelevalve ja kas see inimene oli varem kokku puutunud kivisillutise töödega?

Vastas T. Hein. Järelevalve oli pandud AS Haapsalu Veevärk spetsialistidele ja projektijuhtidele. Nagu selgus, võttis ehitusjärelevalve teostaja ja projektijuht Algis Saar omale liiga suure riski, otsustades teostada järelevalvet ka teede järelevalve osas.
Minuni jõudis sellelaadne info siis, kui ehitus oli alanud. Olin hõivatud linnuse ja lasteaia Pääsupesa remonditööde jälgimisega. Usaldasin staažikaid ja kogenud insenere. Kui selgus, et Karja tänava remonti ei jälgi spetsialistist teedeehitaja ja hakkasid ilmnema esimesed ohumärgid, siis üritasime järeltööd teha ja saata ehitusele litsentsiga ja asjatundev inimene. Korduvalt konsulteerisime spetsialistidega (Järvik, Kippak, Konsap jt). Nõuandva spetsialisti ja tööteostaja, st lepinguga seotud töötegija arvamused lähevad aga lahku.

	2. Kes oleks pidanud lähteülesande kehtestama ja millal?

Vastas T. Hein. Arvestades tekkinud olukorda, oleks pidanud lähteülesande kehtestama juba projektis. Eestis ei ole kivisillutise panemiseks norme, mistõttu kasutame täna Soome norme.

	3. Millal lepiti töökvaliteedi nõuded kokku?

Vastas T. Hein. Kui osa kivikatet oli juba maas, tõdesime, et töökvaliteet peaks parem olema. Ehitaja kinnitas töö vastavust Soome malliga. Meid see aga ei rahuldanud ja algasid vaidlused, kokkulepet ei saavutanud tee lainetuse osas põhjusel, et tee ümbertegemine toob ehitajale suuri lisatöid.

Arupärimine nr 2, Karja tänava ehitustööde lepingud ja juriidika

Küsimus nr 1. Milline on Haapsalu Veevärgi roll kogu Karja tänava rekonstrueerimise projektis ja miks delegeeris haapsalu Linnavalitsus selle projekti läbiviimise just Haapsalu Veevärgile?

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Ehitustööd Karja tänaval oma esialgses variandis olid kavandatud ühe osana Euroopa Ühtekuuluvusfondi poolt finantseeritavast Matsalu alamvesikonna keskkonnaprojektist, mis nägi ette linna vee- ja kanalisatsioonisüsteemi väljaehitamist ja renoveerimist. Siit kasvas välja mõte, et kui peatänav juba lahti kaevata, siis peaks tegema ära maksimaalses mahus edaspidi niikuinii vajalikke töid, kaasaarvatud ka tänavakatete vahetus, mis võimaldaks vanalinna atraktiivsust tõsta, paremini parkimist korraldada jne.

Et eespool nimetatud Matsalu alamvesikonna projekti on vedanud  Haapsalu Veevärk AS ja teada oli ka see, et asjaomastel Haapsalu Veevärgi AS töötajatel on pikaajaline ja mahukas projektjuhtimise kogemus, otsustas omanik (linn) teostada kogu planeeritav töödemaht läbi ühe tellija (Haapsalu Veevärk AS). Olime seisukohal, et niivõrd erinevatest töödest koosnevat projekti on lihtsam juhtida ja koordineerida nö ühest punktist. Haapsalu Veevärk on edukalt lõpetanud kümneid suurema- ja väikesemamahulisi ehitusprojekte Haapsalu linnas ja Ridala vallas. Ka näiteks 2003. aastal teostatud tee-ehitustööd Haapsalu linnas, mille maht oli veidi üle kahe miljoni krooni, viis edukalt läbi AS Haapsalu Veevärk. Teisalt napib Haapsalu linnavalitsuses täna ehitusalast kompetentsi. Kuna lisaks Karja tänavale oli vaja kureerida ka Pääsupesa lasteaia ehitust, linna koolide-lasteaedade suviseid remonditöid, linnavalitsuse hoone remonti ning Haapsalu Piiskopilinnusega seonduvaid ehitustöid, oli ka see üheks aspektiks, miks leidsime, et mõistlik on delegeerida antud ehitusobjekti kureerimine Haapsalu Veevärgile.

Tööde teostamise käigus on meil olnud mitmeid pretensioone ka Haapsalu Veevärgile ja seetõttu tuli linnavalitsusel teha oluliselt rohkem tööd ka suhtlemisel ehitajaga. Tänaseks oleme kokku leppinud ka selles, et kuna osa Haapsalu linna ja Haapsalu Veevärgi vahelises lepingus ette nähtus töid ja kohustusi tegi tegelikult linnavalitsus ise, siis ei kuulu ka lepingu summa täies osas välja maksmisele.

Küsimus nr 2. Miks on täna üles kerkinud vaidlus Ehitaja ja töö Tellija vahel objekti kvaliteedinõuete üle?

KUULATI AS Haapsalu Veevärk juhatajat Ain Saaremäel.
Vastus sellele küsimusele kajastub suurel määral esimese arupärimise punkti 3 küsimuse vastuses. Eeltoodule lisaks veel niipalju, et Tellija ja Ehitaja vahelise lepingu kohaselt oli ainus võimalus määrata hindamiskriteeriumid poolte kokkuleppel. 17.08.2006 töökoosolekul jõuti graniitkivist sillutise kvaliteedi hindamise osas kokkuleppele ning fikseeriti hindamiskriteeriumid ka protokollis (nr 16).

Küsimus nr 3. Kas on uuritud võimaliku tekkiva õigusliku vaidluse lahendamise käike ja kas see on plaanis?

KUULATI AS Haapsalu Veevärk juhatajat Ain Saaremäel.
Haapsalu Veevärk AS on palunud advokaadibüroolt Markus, Meidra, Missik&Ko OÜ õigusabi analüüsimaks varasemaid tegevusi ning leidmaks juriidiliselt korrektseid lahendusi võimalikele tulevastele probleemidele AS-ga Koger&Partnerid.

Lepingu puudulikust täitmisest tingitud erimeelsused Haapsalu Linnavalitsusega oleme töö käigus lahendanud. Oleme tunnistanud mõningaid vajakajäämisi ja leppinud kokku lepingusumma tasumises oluliselt väikesemas mahus.

Arupärija Tiit Moori küsimused ettekandjale.
	1. Peale sõidutee on halb kvaliteet ka kõnniteedel, torustik Karja tänaval.

Vastas T. Hein. Kõnniteid me aktsepteerisime, kuigi on mõnes kohas oht, et kõnniteeäärsetest ridadest kipub liiv välja jooksma. Seda parandatakse.
Vihmavee kogunemine on probleem olnud Ühispanga juures, kus on juba kaks korda teekatet üles võetud ja tee madalamaks tehtud. Veelomp läks väiksemaks, aga ei kadunud.
Kolmas probleem, mis võib tekitada erinevaid arvamusi ja vaidlusi, on soklid. Osa kinnistute omanikke nõustub meiega, et seoses Karja tänava renoveerimisega kinnistute miljööväärtus tõusis ja tõusis ka kinnistu väärtus. Üksikud kinnistu omanikud aga arvavad, et siiski on nendele tekitatud kahju.
Leppisime ehitajaga kokku, et ehitaja teeb ära nn treppide alused tööd, kus trepid jäid nn rippuma.
Ehitaja abiga oleme teinud korrastustöid.
Kommunikatsioonide kohta jään vastuse võlgu. Võimalikud puudused ilmnevad ekspluateerimise käigus.

	2. Miks teemärgistus ei vasta standardile? Kas valitud advokaadibüroo suudab võidelda ehitajaga?
Vastas A. Saaremäel. Julgen väita, et tegemist on hea advokaadibürooga, AS Haapsalu Veevärgi varasem edukas partner.

Vastas M. Maiste. Ehitaja väidab, et teekattemärgistus vastab projektile ja projekt vastab standardile. Kiirusepiirangu märgid on praegu ajutised.

Arupärimine nr 3, Karja tänava heakord ja teavitamine

Küsimus nr 1. Miks ei teavitatud majaomanike enne tööde algust kõnniteede langetamisest madalamale ja ei lepitud kokku tehnilistes ja rahalistes küsimustes?

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Karja tänava kõnniteede osaline langetamine ehitustööde raames oli tegelikult teada kõigile linnakodanikele ja majaomanikele, sest vastavalt nõuetele oli Karja tänava ehitusprojekt koos tööjoonistega välja pandud avalikuks tutvumiseks Haapsalu Linnavalitsuse esimesele korrusele 2005. aastal. Nimetatud perioodil ei tehtud ühegi päringut antud küsimuses.

Eelnevalt oli linnavalitsusse pöördutud vastupidise probleemiga, kus kõnnitee oli kõrgemal või samas tasapinnas hoonete esimese korruse ruumidega, mis põhjustas vee ja niiskuse tungimist hoonetesse. Projekteerija oli jätnud antud küsimuse projektis lahendamata ja ka linnavalitsuse ametnikkond kui ka volikogu kommunaalkomisjon ei osanud projekteerimise faasis sellist probleemi ette näha. Kuna keegi ei avaldanud soovi taolisi leppeid sõlmida, siis ei saanud ka tehnilisi ja rahalisi kokkuleppeid eelnevalt sõlmida. Selliseid leppeid juba ette kokku leppida oli ka võimatu, sest teepinna langemisest tulenev lisatööde iseloom ja maht selgus lõplikult alles peale kõnnitee sillutise ladumist. Enamuse majade puhul tänava langemine mingeid täiendavaid kohustusi ega kulutusi kaasa ei toonud. Oleme pidanud läbirääkimisi kõikide majaomanikega ja enamuses saavutanud ka osapooli rahuldavad kokkulepped.

Küsimus nr 2. Miks on kogu ehitusperioodi vältel olnud probleeme ehitusplatsi korrasolekuga ja piirnevate tänavate platside heakorraga?

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Taoliste suurehituste puhul, kus on seoses kommunikatsioonide rajamisega pikemat aega avatud maaalused torustikud, on nimetatud ehitusobjektid elanikkonna jaoks tööde teostamise ajaks suletud. Haapsalu Linnavalitsus, vastu tulles Karja tänava ettevõtjatele, ei lubanud ehitajal ehitustööde ajal sulgeda elanike liikumist, mis nõudis niigi lisameetmeid töövõtjalt tagamaks inimeste turvalisust tööde teostamise ajal. Samaaegselt töötas nimetatud objektil mitu töövõtjat, kes püüdsid Karja tänavale ladustada ka vajalikku ehitusmaterjali ning arvestades kommunikatsioonitööde kiire ajagraafikuga ei olnud neil võimalik koheselt objektilt ära viia materjalide ülejääke. Taolise olukorra nägemine tekitas tavakodanikul küsimuse ehitusplatsi korrasoleku kohta, kuid suletud objekti korral seda lihtsalt ei saa näha. Ehitusel tervikuna vastutab heakorra eest peatöövõtja, kes peab seda nõudma ka alltöövõtjate käest.

Ehitus käigus kasutas töövõtja ka objektiga piirnevaid alasid materjalide ja tehnika hoidmiseks. Kahjuks tegi ta seda ka sellest eelnevalt kokku leppimata ala valdajaga. Linnavalitsus on saanud ka sellekohase avalduse ühelt territooriumi valdajalt. Ehitaja lubas ka alade kasutamise lõppedes need korrastada, kuid ka nende lubaduste täitmine venis ja tekitas nii tellijas kui ka linlastes pahameelt. Tänavasillutise paigaldamise lõppfaasis tegi linnavalitsus peatöövõtjale mitmeid märkusi ka objekti korrasoleku kohta, sai selles osas ka selged ja konkreetsed vastused, kui kahjuks mitte nende puuduste kohest ja lubatud graafikus likvideerimist.

Töökoosoleku protokollis nr 17 leppisid Ehitaja ja Tellija kokku, et kui kõik territooriumide koristamise ja heakorrastamise tööd ei ole teostatud 04. septembriks 2006, siis on Tellijal õigus nimetatud tööd tellida või teostada iseseisvalt ja Ehitaja kohustub eelnimetatud tööde eest tasuma.

Küsimus nr 3. Miks ehitusperioodi teises pooles ei vastanud Lääne Elus antud info tänava ehituse käigu ja valmimise kohta tegelikkusele ja miks kadus mingil hetkel informeerimine üldse?
KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Kuni esialgse ehituse ajagraafiku lõpuni ilmusid lehes ametlikud teated tööde graafikus oleku või hilinemise kohta. Samal ajal soovis Lääne Elu ise ehitustööde käiku lehes kajastada ning seetõttu peale esialgse tööde lõpetamise aja pikendamise puudus vajadus avaldada peale lehe poolt pakutava informatsiooni veel ametlikke teateid toimuva kohta.
Teisalt kadus ühel hetkel vajadus ja mõte operatiivseid teateid muutuste kohta objektil avaldada, kuna ehitaja antud informatsioon ja lubadused tööde kavandamisest ei kattunud järjepidevalt tööde tegeliku edenemisega ning sellises olukorras linlaste informeerimine oleks olnud pigem desinformeerimine. Sellepärast selline operatiivsete tegevuste info edastamine ka lõpetati.

Arupärija Tiit Moori küsimused ettekandjale.
	1. Kas teekõrguste erinevus ei ilmnenud enne tööde alustamist, kasvõi siis, kui kohtuti linnakodanikega?

Vastas M. Maiste. Kõik projektid, mis linnas vastu võetakse, avalikustatakse enne projekti kinnitamist. Kõik, kelle huvid on mängus, võivad avalikul väljapanekul arvamust avaldada, et kitsaskohad välja tuua. Mitte üks kinnistu omanik ei tulnud teekõrguste osas küsima.

	2. Miks linnavalitsus ei olnud aktiivsem pool nähes tekkinud probleeme ja kas linnavalitsus kompenseerib omanike kulutused?

Vastas M. Maiste. Kõnnitee on lai ja seetõttu ei hoomanud kõrguste vahet, seda, et kaks pinda ei jookse kokku. Kui kõnnitee äärekivi said paika, tuli probleem päevavalgele, eriti Kariisi maja ja Ühispank, kus kõrguste vahe on alla 10 cm. Vabandust, et linnavalitsus on nii saamatu!
Sadevee ärajuhtimine tuli mitmes kohas korrastada – see oli asi, mis oli silmaga nähtav.

	3. Ehitaja ei koristanud enda järelt ja miks on siiani korratu koht, kus murdus elektripost?

Vastas M. Maiste.
Posti 2 ees puuduv elektripost on avarii tulemus ja ei ole otseselt ehitaja süü. Avariimenetlus käib. Et uus elektripost on paigaldamata, see on linnavalitsuse osakonna puudujääk.

Linnavalitsus oleks pidanud rohkem juhtima tellija tähelepanu korratutele platsidele, oleks pidanud delegeerima Haapsalu Veevärk AS-le, suuliselt juhtis linnavalitsus tähelepanu mitmed korrad. Ehitaja võttis seda nagu oma töökvaliteeti, lubas, aga ei täitnud.

Lahkus volikogu liige Tiina Brock, osaleb 19 volikogu liiget.

Arupärimine nr 4.

Karja ja Kalda tänavate rekonstrueerimistööde tähtaegadest

Palume selgitust, miks venisid Karja ja Kalda tänava rekonstrueerimistööd esialgsest lepingus sätestatud tähtajast (22. juuni 2006) ligi kolm nädalat edasi - 12. juulini 2006 ning sealt omakorda meile teadmata tähtajani?
KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
I etapp. Pakkumise Karja tn ehitustööde teostamiseks tegid kaks firmat: AS KogerPartnerid (15,89 mln) ja AS Baltifalt (16,46 mln). Leping sõlmiti AS-ga KogerPartnerid 27.03 2006. Tellija pooleks oli AS Haapsalu Veevärk, kellega Haapsalu linn oli eelnevalt sõlminud töövõtulepingu, mille kohaselt AS Haapsalu Veevärk pidi teostama ehitustööde riigihanke, ehitustööde ja ehitusjärelvalve korraldamise.

II etapp. Tööd algasid Karja tänaval 07.05.06 tänava lahti kaevamisega ehk alustati vanade teekatete eemaldamist. Sellel päeval suleti ka liiklus lõigul Mihkli tänav- Hermannuse Maja. Lepingu järgi oli tööde teostamise periood esialgselt 28.03.- 22.06.06. Külma talve ja hilise kevade tõttu (et mitte vigastada külmunud pinnase lõhkumisega tänavaäärseid hooneid) lükkus tööde algus ühe kuu võrra edasi. Lepiti kokku, et kogu projekti lõpptähtaeg on 21.07.06, kusjuures vee-, kanalisatsiooni-, sadevete- ja soojatorustike paigaldamise tähtaeg on 09.06.06. Tööd kommunikatsioonidega kulgesid enam-vähem plaanikohaselt, kui mitte arvestada, et küttesüsteemide paigaldamisel tarniti esimesel “katsel” praakdetailid, mille väljavahetamiseks kulunud ajatõttu suudeti tööd lõpetada viis päeva hiljem so 15 06.06.

III etapp ehk uute teekatete rajamine. Kuivõrd küttetorustike paigaldamisega teekatete rajamise algus venis, lubas AS KogerPartnerid tööle rakendada kolm brigaadi ja teha tööd seitse päeva nädalas. Hilisem praktika näitas, et oma seda lubadust ehitaja täita ei suutnud. Selle asemel forsseeriti töötempot kvaliteedi arvel. Tellijapoolsetele korduvatele märkustele, mis on fikseeritud ka töökoosolekute protokollides vastati, et “poolfabrikaadi staadiumis töid ei maksa hinnata, viimistluse käigus saab kõik korda”. Konkreetsete kvaliteedikriteeriumite puudumine ehitusprojektis ja tegelikult tänases seadusandluses ning normdokumentides tegi keerulisemaks ka tee kvaliteedinõuete kokkuleppimise ehitaja ja tellija vahel. Oma osa mängis siin ka nö kõrvalsurve (üldsus, linna suvine kultuuriprogramm), mis nõudis kompromissitult tööde võimalikult kiiret lõpetamist. Praktiliselt suutis ehitaja põhilises osas teekatted maha panna 14.07. Tegemata oli sisuliselt viimistlus, kõrvaldamata objektil avastatud ja protokollitud puudused, murukiviga kaetav parkla Karja 15 kõrval, mille osas oli lisakokkulepe, et see valmib 21.07 nii, et 24.07 võiks toimuda kogu objekti vastuvõtmine.

IV etapp algas peale 21.07, kui selgus, et osa lepingujärgseid töid on lõpetamata ja objekti 24.07. vastu võtta ei saa. Algas uus ehitusperiood, mille käigus rakendatakse leppetrahve 28 tuh kr nädalas ja mis kestab siiani, kuna ehitaja ei ole veel senini avaldanud soovi tellijale ehitusobjekti üle anda. Momendil on jõutud peale korduvaid teekatte kontrollmõõdistusi linnavalitsuse poolt seisukohani, et talutava sõiduteekatte kvaliteedi saavutamiseks tuleks kate üles võtta ja uuesti laduda. Selline ettepanek on ehitajale ka tehtud.

Suhtlemine maja omanike ja maja valdajatega. Tegemist on vigase kommunikatsiooniga, mida Lääne Elus aselinnapea Heina vahendusel ja mõnest muust asjaolust on tulnud. Linnavalitsus ei saa minna volikogust mööda ja lubada majaomanikele kulude katteks kompensatsiooni. Linnaeelarves puuduvad vastavad vahendid. Oleme majaomanikega suhelnud ja otsinud sobivaid lahendusi, leidnud sobivaid ehitajaid. Olen kindel, et kõikidele majaomanikele saavad lähiajal need tööd ka tehtud. Oktoobris tuleme volikogu ette linnaeelarve projektiga. Kindlasti teeme ettepaneku, et kõik omanikud saaksid proportsionaalselt kompenseeritud oma maja, kinnistu juures tehtud kulutuste osas.
Ajalehes on palju kirjutatud trahvisummadest ja viivistest.

Milline on rekonstrueerimistööde ennustatav lõpptähtaeg?
Kuni volikogu istungi alguseni pidasin ehitajaga läbirääkimisi. Seni olin avalikustanud oma seisukohta nii, et olukord on lootusetu ja tõenäoliselt katkestame lepingu. Täna on tunneli lõpus valgus! Kui viimastel töökoosolekutel ehitaja sillutise uuesti paigaldamist on välistanud, siis tänaseks ehitaja nõustub halvasti tehtud tööga. Oleme jõudnud lisakokkuleppe trahvi osaga sinna, kus ehitaja nõustub uuesti sillutise paigaldama ja meile andma aktsepteeritavat pangagarantiid selleks, et see töö linnale Karja tänava ääres asuvate ettevõtetele sobival ajal teha.

Sellel aastal neid töid ei tee, aga järgmisel aastal. Suhtleme eelnevalt kõikide Karja tänava äärsete objektide valdajatega ja ettevõtetega, kes seal kauplevad. On vajalik selgitada parim aeg, et tänava sillutis võimalikult valutult osapooltele ära teha.

Lõpptähtaega üheselt vastata ei saa, aga sillutise ladumine võiks toimuda september-oktoober 2007, kui aktiivsem kauplemine on lõppenud. Selle aja peale on tee läbinud ka esimese sügis-talv-kevad tsükli. Siis on paras aeg ka teostada ilmnenud garantiilisi puudujääke.

Uue nädala esmaspäeval lepime loodetavasti kokku põhilistes asjades. Teisipäeval kontrollime juriidikat linna juristiga. AS Haapsalu Veevärk juhataja poolt nimetatud advokaadibüroo poolt vajame head juriidilist nõu.

Arupärija Lauri Luige küsimused ettekandjale.
	1. Kas ehitaja ja projekteerija on mõlemad AS KogerPartnerid

Vastas T. Kallasvee. Projekteerija on AS K&H projekteerimisbüroo on projekteerinud tänava.

	2. Varasemad vanalinna tänavavalgustid sobisid väga hästi vanalinna miljööga, miks asendati need uute, kaasaegsetega?
Kommunaalkomisjoni koosolekul tutvustati eskiisprojekti ja räägiti ka valgustitest. Vanad valgustid on patenteeritud linna paigaldanud ettevõtja poolt., st kui tahaksime neid kasutada, siis lisaks muudele kuludele peaksime maksma. Kahjuks oli vanadel valgustitel ebapiisav valgus ja suur elektrikulu. Ka oli nõrga konstruktsiooniga ja juurdetootmine problemaatiline. Ilu on vaatajate silmades.

	3. Ei ole tõene, et informatsioon puudus probleemist, et tee allapoole vajub. Rääkisin sellest volikogu juhatuse kevadisel koosolekul, et peaksime seda silmas pidama.

Vastas T. Kallasvee. Peame oma viga tunnistama. Aga ei olnud võimalik ette ennustada, et mis tuleb maa alt välja ja milliseks kujuneb tee, kui sillutis on tagasi pandud.
Kui majaomanik ei ehita maja trepi vundamendi peale, vaid asetab trepi linna poolt paigaldatud sillutise peale, siis on see jäme ehitusreeglite, normide rikkumine.

Meil puudus kompetents, mille alusel oleksime hoiatanud omanikke. Kahel korral kutsusime ettevõtjad saali, et nendega kõikvõimalikke küsimusi arutada. Küsisime, milles nemad näevad riske ja ohte, kuid ka nemad ei osanud ohte näha.

Oleme otsustanud ettevõtjaid toetada niipalju, kui võimalik. Laekuvad trahvisummad ja lisaks veel vahendeid ja loodetavasti saab pikaks veninud remont linna poolt kompenseeritud.

OTSUSTATI:
võtta Haapsalu Linnavalitsuse vastused arupärimistele teadmiseks.

Arder Väli: „Hea konstruktiivne koostöö viib edasi. Aitäh!”

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu Linnavolikogu esindaja valimine Vabariigi Presidendi valimiskogusse

KUULATI volikogu esimehe Arder Väli ettekannet.
Riigikogu esimees kutsus Vabariigi Presidendi valimiseks kokku valimiskogu istungi Estonia kontserdisaalis 23. septembril 2006 algusega kell 12.00. Valimiskogu koosneb Riigikogu liikmetest ja kohaliku omavalitsuse volikogude esindajatest. Lähtudes Haapsalu linna hääleõiguslike kodanike arvust, peab linnavolikogu valima valimiskogusse ühe esindaja.

Volikogu peab oma esindaja valimiskogusse valima volikogu liikmete hulgast. Volikogu esindaja valitakse salajasel hääletamisel poolthäälte enamusega.

Salajase hääletamise läbiviimisel võetakse aluseks Haapsalu Linnavolikogu 05.09.1996 otsusega nr 169 kinnitatud „Haapsalu Linnavolikogu esindaja valimise kord Vabariigi Presidendi valimiskogus” ja Haapsalu põhimäärus.

Volikogu esindaja tuleb valida hiljemalt 2006. aasta 16. septembril.

Iga fraktsioon esitas ühe liikme häältelugemiskomisjoni: Andreas Rahuvarm, Tatjana Panfilova, Andres Ammas ja Aidi Vallik.
Vaheaeg 5 min, kella 15.10-15.15, et vormistada kandidaadi esitamine Presidendi valimiskogusse Haapsalu esindajaks. Häältelugemiskomisjonil esimene töökoosolek, et valida esimees ja vormistada protokoll.

KUULATI Andres Ammast, kes luges ette häältelugemiskomisjoni protokolli nr 1. Esimeheks valiti Andres Ammas.

Häältega 19 poolt, vastu ei hääletatud, kinnitati häältelugemiskomisjoni protokoll nr 01. (protokolli juures).

KUULATI volikogu liige Andres Ammas esitas esindaja kandidaadiks Presidendi valimiskogusse volikogu liikme Mihkel Muti (ettepanek ja nõusolek protokolli juures).

Volikogu liige Urmas Sukles esitas kandidaadiks volikogu liikme Kalju Aigro (ettepanek ja nõusolek protokolli juures).

Rohkem kandidaate ei esitatud.
Volikogu esimees tegi ettepaneku sulgeda kandidaatide nimekiri.
HÄÄLETATI: poolt 19 ja vastu ei hääletatud.

Linnasekretär Erko Kalev kontrollis esildiste vastavust seadusandlusega.

KUULATI kandidaati Mihkel Mutti, kes tundis muret olukorra üle, kus avalikult teatatakse, kelle poolt valitud valijamees hääletab. Valijamees peab olema riiklikult mõtlev inimene, mitte erakonna hüpiknukk. Nii ei ole ju tegemist valimisega salajase hääletamise teel.
Presidendi valimise hääletamisel lubas lähtuda sellest, et otsustamine on valijamehele vaba ja otsustab oma südametunnistuse järgi lähtudes tundest, mis on parim Eesti riigile.

Küsimused.
Volikogu liige Mati Seppi soovis teada, kumb presidendi kandidaat on rohkem riiklikult mõtlev?
M. Mutt: Ma ei vasta sellele küsimusele.

Volikogu liige Urmas Sukles tahtis teada, et teatavasti tõmbas koalitsioon loosi ja väidetavalt on Mihkel Mutil olnud õnne olla loosi võitja. Kuidas ma saan sinu poolt hääletada, kui ma ei tea, kas sa aitad ikka vanal mehel jääda koju?
M. Mutt: sul ei jää midagi muud üle, kui mind usaldada, oled vaba oma hääletamises.

KUULATI kandidaati Kalju Aigrot, kes teatas, et on Mihkel Muti artiklitega kursis ja hindab kõrgelt tema intellektuaali. Avalikustas oma valimiseelistuse ja teatas, et annaks oma hääle presidendikandidaat Ilvesele. Presidendi amet nõuab väga kiiret otsustamist, iga päev kaheksa tundi päevas töötegemist. Selleks on Rüütlist sobivam kandidaat Ilves.

Küsimused.
Volikogu liige Tiit Moor tahtis teada, kas Mutt laseks vana mehe koju?
Vastas K. Aigro. Mutt ütles, inimese vabadust ei saa sundida. 

Linnavolikogu kantselei juhataja Elvi Puda jagas volikogu liikmetele allkirja vastu valimissedeli, kuhu oli kantud kandidaatide nimed nende esitamise järjekorras. Linnasekretär Erko Kalev viis läbi salajase hääletamise protseduuri.

Proteste salajase hääletamise läbiviimise osas ei esitatud.

Lahkus volikogu liige Raimond Lunev, osaleb 18 volikogu liiget.

Häältelugemiskomisjon luges hääled kokku.
KUULATI häältelugemiskomisjoni esimeest Andres Ammast, kes luges ette häältelugemiskomisjoni protokolli nr 2 (protokolli juures)
Mihkel Mutt sai 11 poolthäält.
Kalju Aigro sai 8 poolthäält.
Seega osutus valituks Mihkel Mutt.

Häältega 18 poolt, vastu ei hääletatud, kinnitati häältelugemiskomisjoni protokoll nr 02 (protokolli juures).

Volikogu esimees Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku võtta vastu otsus valimise kohta Haapsalu Linnavolikogu esindajaks Vabariigi Presidendi valimiskogus Haapsalu Linnavolikogu liige Mihkel Mutt.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 70 „Haapsalu Linnavolikogu esindaja valimine Vabariigi Presidendi valimiskogusse” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees