VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								29. september 2006 nr 13

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.25.

Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa ...volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed: Kaido Antsve, Sulev Saareväli.

Külalised linnavalitsuse liikmed: aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Märt Maiste (registreerimisleht lisatud).

Arutati päevakorda.
Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.

Saalis 19 volikogu liiget.

Häältega poolt 19 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 13. istungi päevakord:
1. Arupärimised
Ettekandja				linnavalitsus
2. Maamaksust vabastamine 2007. aastal
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon
3. Detailplaneeringu algatamine (Suur-Lossi tn 12/12a, 14, 16, Ehte tn 9, Wiedemanni tn 10, 12, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
4. Detailplaneeringu kehtestamine (Suur-Mere tn 18, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
5. Katastriüksuse sihtotstarbe määramine (Suur-Liiva tn 15, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

6. Vara võõrandamine otsustuskorras (Rüütli tn 6, 6a, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
7. Vara võõrandamine otsustuskorras (Karja tn 21a, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
8. Haapsalu linna 2006-2008. aasta majandusaasta audiitori määramine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
9. Haapsalu Linnavolikogu 30.06.2006 määruse nr 13 „Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinna reguleerimise kord” muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon
10. Haapsalu Linnavolikogu 27.06.2003 määruse nr 17 „Eelarve koostamise, muutmise ja täitmise korra” muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon
11. Haapsalu Linnavolikogu 31.03.2006 määruse nr 6 “Vähekindlustatud elanikkonnale kaugkütte hinnatõusu kompenseerimiseks sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord” muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
12. Haapsalu Linnavolikogu 30.06.2006 otsuse nr 67 „Vara võõrandamine otsustuskorras” (Niine tn 12, Haapsalu) muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
13. Haapsalu Linnavolikogu 31.03.2006 otsuse nr 41 „Kehtestatud üldplaneeringute ülevaatamine” kehtetuks tunnistamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Arupärimised

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti.
Kokkuleppel arupärijaga vastan arupärimistele, kuna linnapea ei viibi Haapsalus.
Reformierakonna fraktsiooni nimel esitas Kalju Aigro kaks arupärimist. Arupärimine nr 1. Palun selgitada Haapsalu Veevärk AS nõukogu tegevust ja rolli Karja tänava rekonstrueerimis-tööde korraldamisel.

Tulenevalt põhikirjast ei kuulu aktsiaseltsi igapäevane juhtimine nõukogu pädevusse ja ei omanud seetõttu ka rolli.

Küsimused ettekandjale.
Arupärija, volikogu liikme Kalju Aigro (1).
Karja tänava remont on nõukogule olnud kauge teema, umbes nii, et nagu ei peakski küsimusega tegelema. Millised on Haapsalu Veevärk AS nõukogu viis olulisemat põhitegevust?
Vastas M. Schwindt. Nõukogu on teadlik kõikidest suurematest ettevõtmistest ja lepingutest, mis sõlmitakse suuremate tööde teostamiseks oma tööpartneritega. Ka seekordne töövõtulepingu sõlmimine linnaga oli jutuks AS Haapsalu Veevärk nõukogus ja on 28. aprillil protokollitud. Haapsalu Veevärk AS nõukogu põhitegevus tuleneb põhikirjast. Peas ei ole, aga põhiline on juhtkonna töö üle kontrolli teostamine, ettevõtte üldiste arengusuundade, strateegia väljatöötamine, eelarve ja eelarve täitmise kontroll.

Arupärija, volikogu liikme Kalju Aigro (2).
Väidan, et Karja tänava rekonstrueerimistööde edenemise ja kvaliteedi kontroll jäi veevärgi nõukogu poolt puudu. Kuidas saame kindlad olla, et veevärgi nõukogu edaspidi seisab oma ülesannete kõrgusel ja näiteks tegeleb aktiivselt veehinna tõstmise küsimusega?
Vastas M. Schwindt. Ma ei ole nõus väitega, et nõukogu on distantseerunud. Nõukogu ülesanne ei ole operatiivjuhtimisse sekkuda, me olime teadlikud. Kindlasti on oluline nõukogu roll hinna kujundamisel ja investeerimisotsuste tegemisel. Nõukogus on erinevate omanike esindajad, otsuste tegemisel lähtume kõikide omanike huvidest.

Arupärimine nr 2:
1. Milline on praegusel hetkel Haapsalu Veevärk AS nõukogu isikuline koosseis?
Nõukogusse kuuluvad Martin Schwindt, Jüri Hiiesalu, Ago Soomre, Aivar Sein, Antti Tooming, Jaanus Karilaid.

2. Mitu protokollitud koosolekut viis Haapsalu Veevärk AS nõukogu läbi 2005. aasta jooksul ning 2006. aastal kuni käesoleva ajani?
2005. a viidi läbi kuus nõukogu koosolekut, 2006. aastast tänaseni toimunud samuti kuus nõukogu istungit.

3. Kui palju ja kellele on makstud nõukogu liikmelisuse-tasu 2005. a eest tervikuna ning 2006. a jooksul kuni käesoleva hetkeni?
Nõukogu liikmetasu oli nii 2005. kui on ka 2006. aastal 2000 krooni kuus.

4. Kas nõukogu liikmed on saanud Haapsalu Veevärgist 2005. ja 2006. aasta jooksul hüvitusi lisaks liikmetasule ja kui, siis kes, kui palju ja mille eest?
Lisahüvitusi ei ole nõukogu liikmed saanud.

Küsimused ettekandjale.
Arupärija Lauri Luik (1).
Milline on Ago Soomre roll nõukogus ja miks tema on nõukogu liige? Kas ei oleks mõistlik, et volikogu esindajate roll oleks nõukogus suurem?
Vastas M. Schwindt. Nõukogu koosseis on valitud omanike poolt üldkoosolekul.

Arupärija Lauri Luik (2). 
Kas nõukogu liikmetele ei ole makstud seoses liitumistasude laekumisega lisapreemiat?
Vastas M. Schwindt. Nõukogu liikmetele ei ole makstud absoluutselt mitte mingit lisatasu lisaks 2000 kroonile, millest lähevad maksud maha.

OTSUSTATI võtta vastused arupärimistele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 2

Maamaksust vabastamine 2007. aastal

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Vastavalt maamaksuseadusele on kohalikul omavalitsusel võimalik riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel pensioni saajatele (vanadus-, töövõimetus- ja toitjakaotuspensionärid) ning represseeritu ja represseerituga võrdsustatud isikutele teha maamaksu soodustust. Kusjuures soodustuse ulatuse määrab volikogu oma otsusega.

Pensionäridele maamaksu osalist vabastust oleme teinud igal aastal.
Represseeritud ja represseerituga võrdsustatud isikule maamaksust vabastuse andmine on võimalik 01.01.2004 jõustunud maamaksuseaduse muudatuse alusel.

Korteriomanike aastane maamaks, olenevalt krundi suurusest, hinnatsoonist ja korteriomandi suurusest on 10 kuni 120 krooni. Eramaja omanike maamaks linna põhihinnatsoonis (kaubanduskeskusest põhja poole jääv osa linnast) keskmise suurusega krundil (900 m2) on 1080 krooni ja üle raudtee jäävas linnaosas 315 krooni. Põhihinnatsooni ja raudtee vahele jääv osa on jagatud veel kaheks hinnatsooniks ja nendes keskmise suurusega krundi maamaks on aastas 720 ja 540 krooni.
Kuna maamaksu suurustes korteri ja eramaja omanikel on tuntav vahe, siis näeb linnavalitsus, et vajalik on soodustada eramaja omanikest pensionäre ja kehtestada maksusoodustuse taotlemiseks analoogsed tingimused, mis on kehtinud ka eelmistel aastatel.
Aastate lõikes on olnud pensionäridest maksusoodustuse saajaid keskmiselt 400 isikut ja maksusoodustuse suurus ühe inimese kohta on olnud 200 krooni aastas. Sellega seoses jääks linnale laekumata 80 000 krooni.
Vastavalt maamaksuseaduse muudatusele on võimalik vabastada represseeritud ja represseerituga võrdsustatud isik, nii korteri kui eramaja omanik, kogu maamaksu ulatuses. Haapsalu linnas elab 99 maamaksuregistrisse kantud represseeritut ja represseerituga võrdsustatud isikut. Nendest eramaju omavaid isikuid on 37 ja kortereid omavaid isikuid 62. Sellega seoses jääks linnale laekumata 27 300 krooni.

2006. aastal vabastati maamaksust 30 represseeritut ja represseerituga võrdsustatud isikut ning 200 krooni ulatuses vabastati maamaksust 480 pensionärist maksusoodustuse saajat. Sellega seoses jääb 2006. aastal linnale laekumata 103 700 krooni.

Haapsalu linna maamaksu registrisse on kantud 6806 isikut. Registri andmetel laekuks 2006. aastal maamaksu maksjatelt 2,0 milj krooni. Pensionäride ja represseeritute vabastamisega maamaksust, vastavalt esitatud eelnõule, jääks linnale laekumata 107 300 krooni st laekuks 1,8 milj krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 17 „Maamaksust vabastamine 2007. aastal” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Detailplaneeringu algatamine (Suur-Lossi tn 12/12a, 14, 16, Ehte tn 9, Wiedemanni tn 10, 12, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Planeeringu algatamise ettepaneku tegija on Suur-Lossi 14 omanik Albert Tamme, kes soovib endisest kinohoonest ehitada korterelamut. Elamu kavandamisel tuleb lähtuda muinsuskaitse eritingimustest, kuna krunt asub muinsuskaitsealal.

Kuna Suur-Lossi 14 krunt on suhteliselt väike ja juurdepääsud kitsad, siis on planeeringu eesmärk koostöös naaberkruntide omanikega muuta naaberkruntide piire. Seetõttu käsitletakse mitte ühte krunti, vaid suuremat ala, mis piirneb Ehte, Suur-Lossi, Wiedemanni tänavate ja Saue tänava äärsete elamukruntidega.
Planeeritakse ka linnale kuuluv asuva lasteaia „Tõruke” krunti (Wiedemanni tn 12). Kaalutakse lasteaia võimalikku laiendamist Wiedemanni 10 maale (hoonestama ala lasteaia ja Lääne Maavalitsuse krundi vahel).

Planeeringu alal tuleb lahendada vajalik parkimine nii korterelamule (parkimine, vähemalt üks auto korteri kohta, tuleb lahendada omal krundil), Ehte 9 ühiskondlikule hoonele kui lasteaiale.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 71 „Detailplaneeringu algatamine (Suur-Lossi tn 12/12a, 14, 16, Ehte tn 9, Wiedemanni tn 10, 12, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Detailplaneeringu kehtestamine (Suur-Mere tn 18, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Suur-Mere 18 detailplaneering algatati 17.06.2005, eesmärgiga kavandada 1536 m² suurusele krundile uued korterelamud olemasoleva amortiseerunud hoone asemele.

Planeeringu koostas arhitektuuribüroo OÜ Klotoid, arhitekt Raivo Kotov.

Suur-Mere tänava ja Promenaadi vaheline krunt asub muinsuskaitse alal. Kooskõlastatud planeering (sh muinsuskaitseameti kooskõlastus) võeti vastu 20.12.2005. Toimus avalikustamine ja ettepanekute läbi vaatamiseks kolm arutelu.

Krundile kavandati kaks hoonet. Üks viilkatusega elamu risti Promenaadiga ja teine lamekatusega maja piki Suur-Mere tänava äärt. Kuna Promenaadi poolne hoone jäi osaliselt kalda 50 m ehituskeelualasse, siis taotleti vastav ehituskeeluala vähendamine keskkonnaministrilt, mis ka saadi.
Kuna soovitakse säilitada vanalinna sobivamat õuelahendust, siis kavandati suurem osa parkimist tänava äärse hoone esimesele korrusele.

Planeeringu kohta esitati avalikustamise käigus kirjalikke vastuväiteid, põhiliselt naabruses asuvate hoonete omanike poolt. Vastuväiteid kutsus esile tänavaäärse lamekatusega elamu arhitektuurne lahendus ja autode, so ühtlasi korterite arv, mida peeti liiga suureks.

Seejärel koostas arhitekt uue lahenduse, kus tänavaäärse hoone maht, mis paikneb väikeste puumajade poole, oli lahendatud viilkatusega. Suur-Mere 20 tulemüüri poole planeeritud elamu jäi lamekatusega. Samuti vähendati esialgset korterite arvu, nii et krundile on lubatud ehitada kaks elamut, kokku 16 korterit.

Korrigeeritud lahendust pidasid kõik arutelul osalenud õnnestunumaks ja mõni planeeringu vaidlustaja loobus vaidest.
Kuna osa vastuväiteid esitanud linnakodanikud leidsid, et nad ei saa oma põhimõtetest loobuda ja proteste tagasi ei võtnud, siis esitas linnavalitsus planeeringu maavanemale seisukohavõtuks.

Maavanema seisukoht on, et detailplaneering ei sisalda planeerimisseaduse kohaseid lahendamata vastuväiteid (planeeringu lahendus ega menetlusprotsess ei ole rikkunud kehtivaid seadusi), on nõuetekohaselt avalikustatud ning kodanike poolt esitatud avaldusi on lahendatud korrektselt.

Planeering on saanud maavanemalt heakskiidu ja linnale on tehtud ettepanek planeeringu kehtestamiseks.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 72 „Detailplaneeringu kehtestamine (Suur-Mere tn 18, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Katastriüksuse sihtotstarbe määramine (Suur-Liiva tn 15, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsuse poolt on 27.06.2006 hoonele Suur-Liiva tn 15 korralduse nr 526 “Kasutusloa väljaandmine rekonstrueeritud korterelamule ja kaugküttetrassile (Suur-Liiva tn 15, Haapsalu)” alusel väljastatud kasutusluba nr 941.
Olemasolev katastriüksuse Suur-Liiva tn 15 (katastritunnus 18301:003:1130) sihtotstarve on 100% ühiskondlike hoonete maa, kuid kasutusluba on väljastatud korterelamule, mis on kolmekorruseline.
Arvestades, et maakatastriseaduse kohaselt võib linnavolikogu, kui ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmisega kaasneb ehitamine, mis ei too kaasa detailplaneeringu koostamise kohustust, katastriüksuse sihtotstarbe ehitusseaduse kohases kasutusloas nimetatud ehitise kasutamise otstarbe alusel.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Lauri Luik küsis, miks tehakse selline otsus tagant järele?
Vastas T. Moor. Seda ei olnud võimalik varem teha. Seadus võimaldab seda teha nüüd, kui ei muudeta planeeringut.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 73 „Katastriüksuse sihtotstarbe määramine (Suur-Liiva tn 15, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Vara võõrandamine otsustuskorras (Rüütli tn 6, 6a, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind. Nende ettevalmistamiste ja müükidega alustati 2003. aastal. Ühel kinnistul on kaks hoonet, tänavaäärses majas on kolm korterit ja hoovipoolses majas on üks korter.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Jaanus Karilaid küsis, miks linnavalitsus ei vastanud õiguskomisjoni 25. septembri koosolekul esitatud ettepanekule linnavalitsusel esitada lõplik nimekiri objektidest, mis kuuluvad otsustuskorras võõrandamisele?
Vastas M. Maiste. Sain õiguskomisjoni protokolli kätte 26, septembril, kuid ametliku nimekirja esitamiseks on vajalik see linnavalitsuse istungil kinnitada. Seega võtab nimekirja esitamine aega.

Laias laastus on linnal 127 korterit erinevates kinnistutes. Juba müüdud hoonetesse on jäänud ka üksikuid müümata kortereid. Praeguseks on linna asjaajamine killustunud ja linn teeb kaootilisi käike. Linnavalitsus töötab praegu välja korda, kuidas munitsipaalkorteritega toimida.
Vanu maju, kus on üksikuid müümata kortereid sees, on alla kümne. Osa kortereid on jäänud linnale. Efekt, mida linnavalitsus lootis kunagi saavutada, et müüme maha ja probleem laheneb, hoopis tänaseks probleem killustus. Linnavalitsus süstematiseerib tööd ja töötab välja munitsipaalkorterite valitsemise korra, hakkab tekkima uus munitsipaalkorterite fond, mida valitsetakse teiste põhimõtetega. Osa kortereid peavad linnale jääma teatud funktsioonide ja vajaduste täitmiseks. Praegu tundub nagu linnavalitsus teeks kontrollimatuid käike, kuid see on sama töö jätk, mis toimus 2004. aastal tollase ametniku Valdo Maisalu poolt.

Volikogu liige Mati Seppi küsis, millal volikogu saab kõnealuse nimekirja?
Vastas M. Maiste. Mida annab korterite nimekiri? Võime minna arvutist vaatama härra Seppiga peale istungi lõppu.

Istungi juhataja Arder Väli kordas volinik Seppi küsimust: millal saab volikogu kõnealuse nimekirja?
Vastas M. Maiste. Volikogu saab nimekirja järgmiseks volikoguks.

Volikogu liige Mati Seppi (2). Mis aastal on sõlmitud üürilepingud Rüütli 6 ja 6a majades?
Vastas M. Maiste. Üürilepingud on seal pikaaegsed. Kui protsess käivitus 2003. aastal, siis võeti aluseks tookordne ruutmeetri hind, kehtiv üürileping ja selle järgi toimub praegu kogu protsess.

KUULATI õiguskomisjoni esimees Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud, erapooletuid 5.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 74 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Rüütli tn 6, 6a, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Vara võõrandamine otsustuskorras (Karja tn 21a, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.
Samadel alustel kui eelmises päevakorrapunkti 

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi küsis, mis aastal on sõlmitud üürilepingud?
Vastas M. Maiste. Üürilepingud on sõlmituid 2003. aastal.

Volikogu liige Urmas Sukles küsis, milline on aselinnapea Maiste haldusala? 
Karja tänava remondi juures nägin, et lati ühest otsast hoidis kinni aselinnapea Hein ja teistest aselinnapea Maiste. Nüüd Hein räägib detailplaneeringu kehtestamisest, mis on aselinnapea Maiste haldusala?
Vastas M. Maiste. See ei hõlma antud päevakorrapunkti.
Kõigi linnavarade haldamisele, majandamisele kuuluvad küsimused, kommunikatsioonide toimimine ja teede-tänavate hooldus. Karja tänav otseselt minu haldusalasse ei kuulu, aga olin delegeeritud linnavalitsuse poolt asjaga tegelema koos aselinnapea Toivo Heinaga. Osalesin komisjoni töös.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Komisjonis jagunesid hääled 2- 2, ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu 5.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 75 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Karja tn 21a, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Haapsalu linna 2006-2008. aasta majandusaasta audiitori määramine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Volikogu andis oma 30.06.2006 istungil volitused linnavalitsusele konkursi korraldamiseks eesmärgiga leida linnale uus audiitor. Audiitori konkurss viidi läbi ja parimaks pakkujaks osutus E-Audit OÜ. Pakkumise summaga koos käibemaksuga 69 000 krooni aasta. Lepingu tähtaeg kolm aastat. Kokku osales hankel kolm pakkujat. Eelnõuga teeme ettepaneku kinnitada Haapsalu linna 2006-2008 majandusaastate audiitoriks Audiitorbüroo E-Audit.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Lauri Luik küsis, mis firma see on ja kes veel osalesid?
Vastas M. Schwindt. Audiitorbüroo E-Audit on Tartu firma. Seadsime tingimuseks, et oleks õigused auditeerimiseks ja Kersti Torp on kogemustega omavalitsuse auditeerimisel.
Osalesid veel Signe Pius ja Rimess OÜ mõlemad Tallinnast.

Volikogu liige Kalju Aigro küsis, kas uute audiitorite puhul kulud suurenevad?
Vastas : Schwindt. Kulud suurenevad kaks korda.

Volikogu liige Urmas Sukles küsis, kas Aime Ruuge kandideeris?
Vastas : Schwindt. Pr Ruuge ei kandideerinud.

Volikogu liige Arder Väli küsis, kui kaua on väljavalitud audiitorfirma tegelenud auditeerimisega?
Vastas : Schwindt. Ei tea, aga auditeerimisega tegeleb mitu inimest.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 76 „Haapsalu linna 2006-2008. aasta majandusaasta audiitori määramine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Haapsalu Linnavolikogu 30.06.2006 määruse nr 13 „Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinna reguleerimise kord” muutmine

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Volikogu 30.06.2006 määrusesse nr 13 on sattunud ekslikult ilmne ebatäpsus. Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse § 14 lg 2 alusel veevarustuse teenuse hinna, reovee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimise korra kehtestab oma määrusega kohaliku omavalitsuse volikogu, mitte linnavalitsus, mistõttu nimetatud viga kuulub parandamisele.
Linnavalitsus teeb ettepaneku määruse eelnõu võtta vastu määrusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro küsis, kas rahanduskomisjon ei ole mõelnud, et üks komisjoni liige võiks olla AS Haapsalu Veevärk nõukogu liige?
Vastas R. Lunev. Hea teema, arutame komisjonis. See on Haapsalu Veevärk AS-le infoks.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 18 „Haapsalu Linnavolikogu 30.06.2006 määruse nr 13 „Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinna reguleerimise kord” muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Haapsalu Linnavolikogu 27.06.2003 määruse nr 17 „Eelarve koostamise, muutmise ja täitmise korra” muutmine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Eelarve koostamise, muutmise ja täitmise kord on vastu võetud 2003. aastal ja täiendavaid parandusi tehtud 2004. aastal.
Uued muudatused tingis vajadus muuta eelarve menetlemise protsess kiiremaks ja konkreetsemaks kõigile protsessis osalejatele.
Järgnevas seletuses on toodud need punktid, mida on muudetud. Tekstis on maha kriipsutatud kehtetuks tunnistatud sõnad ning alla joonitud uues sõnastuses.
2.2 Linnaeelarve projekt koostatakse järgmise ajakava alusel:
2.2.1 Linnavalitsuse osakondade, linna ametiasutuste ja hallatavate asutuste juhid esitavad oma valdkonna  alaeelarveprojekti ja selle juurde kuuluva seletuskirja aselinnapeale finants- ja majandusalal eelarveaastale eelneva aasta 30. juuniks 31. august. Esitatav alaeelarveprojekt peab sisaldama andmeid lõppenud eelarveaasta tegelike, alaeelarveprojekti koostamise aja eelarveaastaks määratud ja eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud tulude ja kulude kohta.
2.2.2 Linnavalitsus esitab alaeelarvete baasil koostatud linna eelarveprojekti volikogu alalistele komisjonidele esialgseks tutvumiseks eelarveaastale eelneva aasta 30. septembriks.
2.2.3 Volikogu komisjonid vaatavad tutvumiseks esitatud eelarveprojekti läbi ja esitavad linnavalitsusele omapoolseid ettepanekuid eelarveaastale eelneva aasta 30. oktoobriks.
2.3 Linnaeelarveprojektile, mille linnavalitsus esitab volikogule, lisatakse:
2.3.1 eelarveprojekti seletuskiri andmetega käesolevaks eelarveaastaks määratud ja eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud tulude, ja kulude ja finantseerimistehingute kohta;
3.1. Volikogu võtab eelarve vastu seaduses sätestatud korras oma määrusega. Volikogu kinnitab eelarveaasta kulud klassifikaatori peatükkide tegevusalade ning linna hallatavate allasutuste lõikes kulude üldsummas, tuues välja eraldi töötasu kulu. 
4.111. Revisjonikomisjon, tutvunud eelarve täitmise aruandega, koostab kontrolliakti ja esitab selle  tutvumiseks Linnavalitsusele hiljemalt 5. juuniks.
4.12. Eelarve täitmise aruande esitab linnavalitsus volikogule arvestusega, et volikogu saab eelarve täitmise aruande kinnitada aruandeaastale järgneva aasta 1.maiks 30. juuniks.
4.13 Eelarve täitmise aruanne koosneb: aruande koostab linnavalitsus Rahandusministri poolt kinnitatud Eelarve täitmise kassapõhise kuuaruande vormil, lisades juurde seletuskirja 
4.13.1 aruandeaasta bilanss ja tulemiaruanne;
4.13.2 tulude ja kulude aruanne;
4.13.3 reservfondi kasutamise aruanne.
5.1¹	Linnavalitsusel on õigus ilma volikogu vastavasisulise määruseta teha muudatusi eelarves tegevusalade ja linnaasutuste siseselt artiklite lõikes.
5.2. Linnaasutused võivad eelarveaasta jooksul teha oma eelarves muudatusi artiklite lõikes(välja arvatud töötasukulud personalikulud). Linnaasutuste eelarvetes tehtud põhjendatud muudatustest eelarve artiklite lõikes tuleb asutuste juhtidel informeerida koheselt linnavalitsust. Muudatustega eelarve tuleb esitada linnavalitsusele hiljemalt eelarveaasta 1. detsembriks.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi küsis, et kui raha jääb eelarves üle, kas siis saab seda maksta palkadeks?
Vastas M. Schwindt. Sellise otsuse võib vajadusel otsustada linnavalitsus. Allasutused võivad summasid artiklite lõikes ümber tõsta näiteks majandamiskuludest investeeringuteks. Ei tohi seda teha personali lõikes.

Volikogu liige Kalju Aigro. Kui investeeringud jäävad kulutamata, siis otsustab linnavalitsus ja volikogul mingit rolli ei jää?
Vastas M. Schwindt. Nii on see olnud, et volikogu kinnitab eelarve tegevusalade lõikes. Tänases eelnõus on korda täiendav lause, et linnavalitsusel on õigus kuluartiklite lõikes ümber jagada. Volikogu kinnitab investeerimisobjektid.
Kui linnavalitsus peab õigeks, siis võib investeerimiseks ettenähtud summad samal tegevusalal panna jooksvasse remonti. See on operatiivsuse parandamiseks. Ei ole võimalik iga kuu tuua lisaeelarvet volikogu ette, et otsustada investeeringute ja majanduskulude ümbertõstmist.

Volikogu liige Kalju Aigro (2) küsis, kas ei peaks olema piirsummad, kus ilma volikoguta ei saa otsustada? Seda eesmärgil, et linnavalitsus ei kuritarvitaks oma võimu.
Vastas M. Schwindt. Valdkond, tegevusala jääb samaks. Näiteks kui on kinnitatud investeeringud, on majanduskukud, mille all kajastatakse jooksvat remonti. Investeeringute all kajastatakse uute rajamist või vanade renoveerimist. Ei ole võimalik täpselt paika panna. Idee on ikkagi selles, et summad jäävad sama tegevuse alla. Tegevusalade järgi ei saa linnavalitsus kindlasti summasid ümber tõsta.

Volikogu liige Kalju Aigro (3) küsis, kui lasteaed Pääsupesas toimub remont ja teine lasteaed vajab jooksvat remonti, 
Vastas M. Schwindt. Eelnõu p 3.1 ütleb „Volikogu võtab eelarve vastu seaduses sätestatud korras oma määrusega. Volikogu kinnitab eelarveaasta kulud klassifikaatori tegevusalade ning linna hallatavate allasutuste lõikes.” Seega ei ole võimalik ühe allasutuse pealt võtta raha ja panna teise allasutuse peale.

Volikogu liige Mati Seppi (2) eelnõu p 2.2.2: „Esitatav alaeelarveprojekt peab sisaldama andmeid lõppenud eelarveaasta tegelike, alaeelarveprojekti koostamise aja eelarveaastaks määratud ja eelseisvaks eelarveaastaks kavandatud tulude ja kulude kohta.” Kas ei võiks olla lihtsamalt?
Vastas M. Schwindt. See lause on võetud linna ja valla eelarveseadusest

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul. Isiklik arvamus on selline, et juhatuse koosolekul, kus osalevad ka fraktsioonide esimehed, saab küsimusi arutada.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro küsis, kas näiteks juhatuses saab fikseerida muudatused?
Vastas volikogu esimees Arder Väli. Eelnõude arutelu ja otsuse tegemine on komisjonide sisemise töö ülesanne. Juhatuses kinnitatakse istungi päevakord ja eelnõude sisulist arutelu ei toimu.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Reformierakonna fraktsiooni esimees Lauri Luik palus 5 min vaheaega.
Vaheaeg kell 15.10-15.15. Lahkus Urmas Sukles, osaleb 18 volikogu liiget.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud, erapooletuid 6.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 19 „Haapsalu Linnavolikogu 27.06.2003 määruse nr 17 „Eelarve koostamise, muutmise ja täitmise korra” muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Haapsalu Linnavolikogu 31.03.2006 määruse nr 6 “Vähekindlustatud elanikkonnale kaugkütte hinnatõusu kompenseerimiseks sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord” muutmine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Vabariigi Valitsuse 9. veebruari 2006. aasta istungil vastu võetud määruse “” 2006. aasta riigieelarve seaduses” kohaliku omavalitsuse üksustele jooksvateks kuludeks tasandusfondi määratud eraldiste jaotamise tingimused, kord ja jaotus” kodutarbijatele kaugkütte hinnatõusust tulenevate suurenenud soojusenergiakulude kompenseerimiseks eraldati Haapsalu Linnavalitsusele 1500 000 krooni. Vahendite eraldamisel võeti aluseks kütteperiood jaanuar kuni mai 2006. a.
Nimetatud kütteperioodil määrati ja maksti sotsiaaltoetust linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonna poolt kaugkütte hinnatõusu kompenseerimiseks kokku 5530 krooni 43 taotlejale.
Kuna Haapsalu linnas tõuseb kodutarbijatele põlevkiviõlist toodetud kaugküttesoojuse hind taas alates 01. oktoober 2006 ning Haapsalu linnal on hinnatõusu kompenseerimiseks rahalisi vahendeid, teeb linnavalitsus linnavolikogule ettepaneku muuta linnavolikogu 31.03.2006 määrust nr 06 “Vähekindlustatud elanikkonnale kaugkütte hinnatõusu kompenseerimiseks sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord”, pikendades kaugküttesoojuse hinnatõusu kompenseerimiseks 2006. aasta kütteperioodi kuni 31. detsember 2006.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 20 „Haapsalu Linnavolikogu 31.03.2006 määruse nr 6 “Vähekindlustatud elanikkonnale kaugkütte hinnatõusu kompenseerimiseks sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord” muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Haapsalu Linnavolikogu 30.06.2006 otsuse nr 67 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Niine tn 12, Haapsalu)” muutmine

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Petri Kulbin ja Peeter Kulbin on registreeritud elukohaga Niine tn 12-4, Haapsalu, kuid üürileping on sõlmitud Peeter Kulbin´iga, mis tingis ka vastava paranduse.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 77 „Haapsalu Linnavolikogu 30.06.2006 otsuse nr 67 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Niine tn 12, Haapsalu)” muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Haapsalu Linnavolikogu 31.03.2006 otsuse nr 41 „Kehtestatud üldplaneeringute ülevaatamine” kehtetuks tunnistamine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Võttes aluseks maavanema poolt algatatud järelvalve Haapsalu Linnavolikogu 31.03.2006 otsuse nr 41 kohta, võttis volikogu 30.06.2006 vastu otsuse nr 63 „Kehtestatud planeeringute ülevaatamise tulemuse kinnitamine”, millega täideti maavanema järelvalve käigus selgunud puudused. Tulenevalt sellest on vajalik tunnistada kehtetuks Haapsalu Linnavolikogu 31.03.2006 otsuse nr 41.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 78 „Haapsalu Linnavolikogu 31.03.2006 otsuse nr 41 „Kehtestatud üldplaneeringute ülevaatamine” kehtetuks tunnistamine” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees