VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								27. oktoober 2006 nr 14

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.23.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 14 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed: Tiina Brock, Natalia Koropets, Raimond Lunev, Andreas Rahuvarm, Urmas Sukles, Heinar Tuulberg, Aidi Vallik

Linnavalitsuse liikmed: aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Märt Maiste registreerimisleht lisatud).

Arutati päevakorda. Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.

Saalis 14 volikogu liiget.

Häältega poolt 14 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 14. istungi päevakord:
1. Haapsalu linna 2006. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				rahanduskomisjon

2. Haapsalu Linnavolikogu 19.12.2003 määruse nr 26 “Haapsalu linna arengukava 2004-2009” muutmine ja uue redaktsiooni kinnitamine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandjad				kommunaalkomisjon
Kaasettekandja				kultuurikomisjon
Kaasettekandja				rahanduskomisjon
Kaasettekandja				õiguskomisjon

3. Haapsalu linnas toimetulekutoetuse arvestamisel arvesse võetavate jooksval kuul tasumisele kuuluvate alalise eluruumi alaliste kulude piirmäärad
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				rahanduskomisjon

4. AS Haapsalu Veevärk aktsiate ostmine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				õiguskomisjon

5. Maa munitsipaalomandisse taotlemine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				kommunaalkomisjon

6. Haapsalu linna üldharidus- ja huvikoolide hoolekogudesse volikogu esindajate nimetamine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				kultuurikomisjon

7. Detailplaneeringu algatamine (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalu) ja Haapsalu Linnavolikogu 28.05.2004 otsuse nr 124 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalu)”kehtetuks tunnistamine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				kommunaalkomisjon

8. Haapsalu Linnavolikogu 28.05.2004 otsuse nr 119 "Korteriomandite ostmise lubamine (KREDEX-i projekt)" muutmine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				rahanduskomisjon
Kaasettekandja				õiguskomisjon 

9. Haapsalu linna 2006. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu Linnavolikogu määrus nr Haapsalu linna 2006. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine”, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linna 2006. aasta kolmas lisaeelarve võimaldas suurendada kulusid summas 3 748 950 krooni. Kulud kaetakse täiendavalt laekuvates tuludest summas 3 748 950 krooni.

TULUD
Füüsilise isiku tulumaks
Haapsalu linnale laekuva füüsilise isiku tulumaksu prognoosimisel eelarvet koostades arvestasime kõigi maksumaksjate brutotulu kasvuga 8,8%. Esimese poolaasta tulemused lubasid prognoosida maksumaksjate brutotulu kasvuks 11,8% ning 9 kuu prognoosi põhjal võib ennustada juba 18-20% brutotulude kasvu võrreldes eelmise aastaga.
Suurem brutotulude kasv lubab prognoosida ka aasta lõpuks laekuvat suuremat tulumaksu summas 3 320 000 krooni. Optimistlike prognooside põhjal võib täiendav tulumaksu laekumine osutuda isegi mõnevõrra suuremaks.
Mittesihtotstarbelised toetused jooksvateks kuludeks.
Linnavalitsuse taotlusel eraldati riigi poolt Haapsalu linnale koolivõrgu korrastamise reservist täiendavalt 253 950 krooni. Raha on ette nähtud õpetajate kvalifikatsiooni tõstmisega kaasnevate täiendavate kulude katmiseks ja õpetajate koondamisega tekkivate kulutuste katmiseks. Eraldatud toetus suunatakse eelnõu kohaselt linnavalitsuse reservfondi ning jagatakse aasta lõpul vastavalt tekkinud tegelikele vajadustele koolide vahel.

Rajatiste, hoonete, seadmete müük
Üürnikele elamispindade otsustuskorras müügist laekunud vahendite arvelt suurendatakse tulusid 93 000 krooni võrra. Nimetatud summa suunatakse sundüürnikele üürikorterite ostmise kaasfinantseerimiseks.
Linnavalitsuse kahe sõiduauto Mitsubishi müügist laekus 82 000 krooni, mille arvelt suurendatakse linnavalitsuse majandamiskulusid.

KULUD
Haapsalu Linnavalitsus
Linnavalitsuse täiendavad kulud on seotud kahe uue sõiduauto Hyundai Getz ja Hyundai Trajet kasutusliisinguga, mille kuumaksed kokku on ca 7660 krooni kuus ning remondi käigus tekkinud vajadusega vahetada välja osa kontorimööblit. Kokku suurendatakse eelnõu kohaselt Linnavalitsuse majandamiskulusid summas 140 000 krooni.

Valitsussektori võla teenindamine
Laenude intressid on kasvanud seoses planeeritust suurema EURIBORI määra kasvuga.
Aasta alguses oli Euribori määr ca 2,4%, oktoobri alguses juba 3,57%. Seoses sellega jääb aasta lõpus intresside tasumiseks vahendeid puud 120 000 krooni.

Reservfond
Linnavalitsuse Reservfondi on täiendatud koolidevõrgu korrastamiseks ettenähtud vahenditega summas 253 950 krooni, ning muudeks ettenägematuteks vajadusteks summas 50 000 krooni.

Linna teed ja tänavad
Tänavate koristuseks ja hoolduseks lisaks olemasolevale hankelepingule 100 000 kr. Sellest summast tasutakse lepinguga katmata lisatööd.
Täiendavaks korrashoiuks 100 000 krooni seoses erakorraliste töödega, mida ei nähtud ette eelarve koostamisel
Linna tänavate rekonstrueerimise 300 000 krooni on ette nähtud summas 250 000 krooni Paralepa parkla juurdepääsuteede ehituseks ja freesasfaldist aluskatte ehituseks. Nimetatud tööd on teostatud suvel. 50 000 krooni kulub seoses planeeritud tööde kallinemisega aasta jooksul.
Karja tänava täiendus summas 108 000 krooni kulub lisatöödena teostatud sadevee restide paigaldus kõnniteedele.

Liikluskorraldus
Täiendav liikluskorralduse muutmise märgistamine Haapsalu linnas ning Paralepa parkmetsas ja rannas liiklemise reguleerimine(märgistamine) summas 80 000 krooni.

Üldmajanduslikud arendusprojektid
Täiendavate arendusprojektidena on ette valmistatud rahastamistaotlus staadioni rekonstrueerimise ja tenniseväljakute ehitamiseks kokku summas ca 12 milj krooni. Taotluse ettevalmistamiseks kulus ca 128 000 krooni.
Traadita interneti leviala laiendamine Haapsalu Piiskopilinnusesse vajab täiendavalt 22 000 krooni.
Seoses linna planeerimisega on tekkinud vajadus täiendavateks detailplaneeringuteks ja mõõdistamisteks summas 50 000 krooni.

Jäätmekäitlus
Prügivedu kallineb 60 000 krooni ulatuses, seoses kevadiste laialdaste heakorrakampaaniatega.
Muude keskkonnaprojektide täiendav kulu 10 000 krooni on mõeldud Haapsalu linna ja TTÜ ühise roostike levikut uuriva projekti läbiviimiseks.
Läänemaa jäätmejaama omaosaluseks oli aasta alguses kavandatud 200 000 krooni. Võttes arvesse kõiki jäätmejaamaga kaasnevaid lisakulusid ning ehituslepingut saab Haapsalu linna osalus projektis olema 515 000 krooni. Seega täiendavalt vajalik suurendada omaosalust 31 5000 krooni.

Haljastus
Täiendav vajadus eelarve suurendamiseks on seoses tekkinud heakorra lisatöödega(haljasaladel asuvate pargi ja kõnniteede teede servade hooldus) summas 80 000 krooni ning  täiendav kevad ja suvelillede istutus ning hooldus summas 60 000 kr.
Tänavavalgustus
Tänavavalgustuse rekonstrueerimise tööde mahud on osutunud esialgselt planeeritust väiksemaks ning seoses sellega vähendatakse eelarvet 100 000 krooni võrra

Elamumajanduse arendamine
Haapsalu Linna ja KREDEX vaheline leping, mille alusel finantseeritakse 50% ulatuses munitsipaalelamufondi suurendamist sundüürnike vajadusteks lõppeb 2006. aasta lõpus.
Täiendav 500 000 krooni tagab veel kas ühe suurema või kahe väiksema korteri ostmise sundüürnikele. Siiani on KredEx eraldanud vahendeid kokku 2 372 335 krooni 19 korteri ostmiseks ja kahe korteri remondiks. Lepingu järgselt on veel kasutamata vahendeid summas 1 792 512 krooni.

Haapsalu Muusikakooli remonditööd kallinesid seoses täiendavate töödega.

Vabaaja- ja spordiüritused saavad juurde 50 000 seoses ülekuluga, mis tekkis osalemisega sõpruslinnade kohtumisel Almeres.

Lasteraamatukogule planeeritud investeeringute summat vähendatakse 150 000 krooni võrra, kuna vajalikke ehitustöödega on kavas alustada alles järgmise aasta alguses.

Haapsalu Kultuurikeskuse personalikulu täiendatakse 42 000 krooniga. Kultuurikeskuse all  alustab tegevust laulukoor Ganzone ning Puhkpilliorkester Haapsalu. Lisaraha on planeeritud koorijuhtide ja orkestrijuhi töötasudeks kuni aasta lõpuni.

Raudteemuuseum vajab täiendavaid investeeringuid summas 195 000 krooni seoses Imperaatoripaviljoni uue katusekatte paigaldamisega ja sarikate restaureerimisega.

Lasteaed Pääsupesa rekonstrueerimise käigus tekkis vajadus uute kappide paigaldamiseks. Täiendavad kulud tekkisid seoses kolimisega ja inventari hoiustamisega remondiperioodil.

Lasteaia Tõruke, Haapsalu Linna Algkooli, Haapsalu Gümnaasiumi, Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi, Haapsalu Täiskasvanute Gümnaasiumi ja Haapsalu Sotsiaalmaja investeeringuid osaliselt suurendatakse või vähendatakse vastavalt tegelikele vajadustele aasta lõpuni.

Eakate sotsiaalse kaitse all on uue kuluna Eakate ujumise toetamine summas 60 000 krooni. Alates jaanuarist kuni maini ja septembrist kuni detsembrini on Haapsalu pensionäridel võimalik kaks korda kuus külastada tasuta veekeskust. Tasuta ujula pääsmeid on väljastatud 699 tk. Haapsalu linn kompenseerib Haapsalu Linna Spordibaasidele eakate ujumist 2006. aastal summas 60 000 krooni.

Perekondade ja laste sotsiaalse kaitse kulusid suurendatakse summas 50 000 krooni. Täiendav summa on mõeldud Laste ja perede psühholoogilise nõustamise teenuse ostmiseks MTÜ-lt Läänemaa laste ja noorte nõustamiskeskus.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi küsis, kas 60 tuh kr katab täies mahus kevadise prügiveo? Kas sügisene lehevedu tuleb?
Vastas M. Schwindt. Kevadeks oli planeeritud heakorrakampaania jaoks teatud summa, aga tegelikkuses tuli rohkem prügi ja läks rohkem maksma ja 60 tuh krooniga katab kulud. Leheveo kohta ei oska midagi öelda.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimehe Kaido Antsve kaasettekannet.
Linnavalitsus tegi vajaliku ettepaneku muuta eelnõu lisa kahte. Komisjon arutas ettepanekut ja otsustas esitada volikogule muudatusettepaneku lisa 2 osas.

Ettepanek: lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekud esitada ühe tunni jooksul kella 15.22-ks.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI lõpetada eelnõu esimene lugemine ja suunata teisele lugemisele. Muudatusettepanekute esitamine kuni kella 15.22-ni.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu Linnavolikogu 19.12.2003 määruse nr 26 “Haapsalu linna arengukava 2004-2009” muutmine ja uue redaktsiooni kinnitamine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus teeb linnavolikogule ettepaneku Haapsalu Linnavolikogu 29.10.2004 määrusega nr 42 kinnitatud “Haapsalu linna arengukava 2004-2009” muutmiseks.

Haapsalu linna arengukava on peale tema valmimist korrigeeritud nö kosmeetiliselt. Kuna linnavalitsuse pädevus ja oskused arengukavade koostamisel ja ka nende igapäevasel kasutamisel on viimase paari aastaga oluliselt täienenud (koostatud on erinevaid valdkondlikke ja allasutuste arengukavasid), siis tekkis sisemine vajadus kaasajastada käesolevat arengukava veidi põhjalikumalt, kui seda on seni tehtud. Teisalt oli olemas ka ressurss ehk võimalus uue töötaja – arendusprojektide koordinaatori näol. Sisuliselt valmis Haapsalu linna arengukava uus redaktsioon.

Näeme arengukava olulisust kahel suunal. Esiteks, arengukava peab sisaldama selgelt välja toodud linna arengusuundi ja arengut kindlustavaid tegevusi – seega peab arengukava olema kvaliteetseks lähtealuseks arendusprojektide esitamiseks erinevatele fondidele programmiperioodil 2007-2013. Teiseks, põhjalikum arengukava korrigeerimise vajadus tulenes ka sellest, et arengukava peaks olema arvestatav lähtealus linna eelarvele ning valdkondade igal aastal koostatavatele tööplaanidele. Lisaks oli arengukava eelmises redaktsioonis väga vähe pööratud tähelepanu Haapsalu visioonile ja tulenevalt sellest sõnastasime ka Haapsalu linna arenguvisiooni kuni aastani 2015. Linnavalitsus kavatseb tööd arengukavaga jätkata ja on võimalik, et teatud parandustega tuleme volikogu ette veel enne kohustuslikku oktoobrikuud järgmisel aastal.

Arengukava kaasajastamine toimus alljärgneva protsessi läbi:
1. Valdkondade koosolekud
Toimusid nelja valdkonna (looduskeskkond, majanduskeskkond, elu- ja sotsiaalkeskkond, tehiskeskkond) töörühmade koosolekud, kus tehti ettepanekuid muudatusteks, mis puudutasid järgmisi aspekte:
•	Omavalitsuse tugevused, nõrkused, ohud ja muutusvajadused
•	Strateegilised valikud – valitud valdkondade arengusuunad ja tegevused
Muudatuste vajadus tulenes valdkondade hetkeolukorra analüüsist.
Arengukava valdkondade muudatuste aluseks olid SWOT analüüsid, mis sisaldasid vastavalt antud keskkonna tugevusi, nõrkusi, ohte ja muutusvajadusi. Koosoleku käigus tehti parandusi ning täiendusi vastavalt aspektide olulisusele ja kogu loetelu pandi tähtsuse järjekorda.
2. Üldkoosolek
Toimus üldkoosolek, kus olid päevakorras järgmised punktid:
•	Arengukava koostamine ja kokkuvõte
•	Valdkondade iseloomustused ja omavahelised mõjud
•	Omavalitsuse arenguvisioon ja valdkondade eesmärgid
“Haapsalu linna arengukava 2004-2009” muudeti:
•	“Arengukava koostamine ja kokkuvõte” punkt muudeti detailsemaks, et lahti kirjutada Haapsalu arengukava üleüldist kontseptsiooni ja ülesehitust. Lisati selgitavat teksti, mis puudutab realisatsiooniplaani. Põhjendati arengukava üldisemat eesmärki ning funktsiooni.
•	“Valdkondade iseloomustused ja omavahelised mõjud” punktis tehti mitmeid muudatusi, kuna alapunktid “mõjud teistele valdkondadele” ei sisaldanud valdkonniti piisavalt relevantset informatsiooni.
•	“Omavalitsuse arenguvisioon ja valdkondade eesmärgid” peatüki tiitel muudeti “Haapsalu arenguvisioon ja valdkondade eesmärgid” nimeliseks, kuna lähtutakse linna arendamisest. Võimalikud arengustsenaariumid kirjutati lahti ning võeti ära alapunkt “mittesoovitud ja mittetõenäoline olukord”, kuna selle eraldi esile toomine linna üldises arengukavas rolli ei mängi. 
Lisati juurde uus alapealkiri “Haapsalu visioon aastal 2015”, kus kirjeldatakse Haapsalu linna olemust lähtudes nii loodus-, majandus-, elu-, sotsiaal- kui ka tehiskeskkonna võimalikust arengust.

Detailsemalt iseloomustatakse valdkondade eesmärke järgmises alapunktis “Valdkondade eesmärgid”, kus kirjeldatakse 2015. aastaks saavutada soovitavat olukorda. Hetkel kehtivas arengukavaversioonis pole kirjeldatud visioonist lähtuvat olukorda, vaid hoopis tegevust, mida tuleks teha, et antud olukorda saavutada.

Vorming: Muudeti kehtiva Haapsalu linna arengukava kujundust. Dokument tehti must-valgeks ning erinevad kirjastiilid asendati ühega. Muudeti sisukorra kujundust ning peatükid varustati numeratsiooniga, et lugejal oleks arengukava kasutades lihtsam orienteeruda ning vajalikke lõike tekstist üles leida. Teksti korrigeeriti tervikuna, et läbivalt oleks kasutusel ühtne stiil.

Lisa: “Haapsalu linn arengukava 2004-2009” realisatsiooniplaani seire.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Volikogu liige Mati Seppi esitas muudatusettepanekud, mis kuuluvad kultuurikomisjoni töö valdkonda, mida ka arutati. Kommunaalkomisjonile laekus linnavalitsuselt ettepanekuna lülitada eelnõusse sisse rida muudatusi, mille kohta kommunaalkomisjon koostas loetelu ja andis oma seisukoha. Peeti läbirääkimisi ka Mati Seppiga ja arutati, kuidas on otstarbekam muudatused sisse viia või mitte viia.
Linna arengukava on pikka aega koostatud ja arutatud, kuhu oli võimalik minna igal volikogu liikmel.
Eelnõu on hea ja peale muudatusettepanekute läbivaatamist soovitab kommunaalkomisjon määrusena vastu võtta.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Andres Ammase kaasettekannet.
Komisjon tegeles linna arengukava koostamisega tõsiselt kahel korral. Oleme väga rahul, et linn kaasas arutellu volinikke juba kevadel.
Komisjon arutas Mati Seppi muudatusettepanekuid ja andis oma arvamused juhtivkomisjonile. Tänu Seppile häälestus komisjon spordilainele ja saime haritumaks. Aitäh, oli hea kogemus! Saime Mati Seppiga kokkuleppele ja esitasime muudatusettepanekute loetelu juhtivkomisjonile ja mis on tervikuna täna ka volinike töölaudadel.
Soovitame eelnõu vormistada määrusena peale muudatusettepanekute läbiarutamist.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimehe Kaido Antsve kaasettekannet.
Arutasime eelnõud, muudatusettepanekuid ei esita. Toetame.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Eelnõu on piisavalt hea, toetame.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekute läbivaatamine (protokolli juures). Mati Seppi võttis tagasi muudatusettepanekud nr 1, 2, 3, 6, 7, 9.
Volikogu liikmed ja Mati Seppi toetasid muudatusettepanekuid nr 4, 5, 8 ja 10/1 ja 10/2.
Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud muudetud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 21 „Haapsalu Linnavolikogu 19.12.2003 määruse nr 26 “Haapsalu linna arengukava 2004-2009” muutmine ja uue redaktsiooni kinnitamine” (protokolli juures).

Lahkusid volikogu liikmed Kalju Aigro (tormihoiatuse tõttu) ja Jaanus Karilaid. Osaleb 12 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linnas toimetulekutoetuse arvestamisel arvesse võetavate jooksval kuul tasumisele kuuluvate alalise eluruumi alaliste kulude piirmäärad

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Sotsiaalhoolekande seaduse § 22² lõikes 5 on sätestatud, et kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestab toimetulekutoetuse määramiseks seaduse paragrahvi lõikes 6 nimetatud kulude kohta piirmäärad.

Viimati korrigeeris Haapsalu Linnavolikogu toimetulekutoetuse määramisel arvesse võetavate eluruumide kulude piirmäärasid 30.10.2003. Viimase aasta jooksul on aga kallinenud kõik kütuseliigid, lisaks on selgunud vajadus tõsta ka üüri piirmäärasid ja majapidamises kasutatava vee kulunormi. Nimetatud ajavahemikul on muudetud ka sotsiaalhoolekande seadust ning on täpsustatud toimetulekutoetuse arvestamise aluseid, mistõttu käesoleva eelnõuga viiakse eluasemekulude arvestamine toimetulekutoetuse määramisel ja maksmisel vastavusse kehtiva seadusega.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimehe Kaido Antsve kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 22 „Haapsalu linnas toimetulekutoetuse arvestamisel arvesse võetavate jooksval kuul tasumisele kuuluvate alalise eluruumi alaliste kulude piirmäärad” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

AS Haapsalu Veevärk aktsiate ostmine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Veevärk AS laienemine uute aktsionäride kaasamisega ja ühiste investeeringute tegemine ÜF projekti raames lepiti kokku 29.06.2004 aktsionäride lepingus, mis sai eelneva heakskiidu Haapsalu Linnavolikogult. Lepingu kohaselt oli Haapsalu linnal õigus suurendada osalust ettevõttes fondiemissiooni teel, vaba omakapitali arvelt, mis oli tekkinud enne laienemist.
01.01.2006. jõustunud äriseadustiku § 350 lg 4 muudatus ei võimalda fondiemissiooni läbi viia ainult ühe aktsionäri kasuks, nagu oli kokku lepitud aktsionäride lepingus. Sellest tulenevalt tehti Haapsalu Veevärgi AS aktsionäride üldkoosolekul muudatus aktsionäride lepingusse, millega otsustati, et fondiemissioon viiakse läbi vastavalt äriseadustiku uutele nõuetele. Fondiemissiooni käigus emiteeriti enne 29.06.2004 tekkinud vaba omakapitali arvelt 603 uut aktsiat, mis jagunesid vastavalt aktsionäride osalusele aktsiaseltsis. Emissiooni teel said uusi aktsiaid Haapsalu 369 tk, Oru 7 tk, Risti 30 tk, Vormsi 3 tk, Ridala 49 tk, Taebla 127 tk.

Haapsalu linna osalus on hetkel 61,2%, kui saame juurde veel 603 aktsiat, siis suureneb tänase otsusega 77,8-le protsendile. See ei ole aga veel lõplik.

Et saavutada aktsionäride lepingus kokkulepitu ja tagada Haapsalu linnale õigus suurendada osalus ettevõttes enne laienemist tekkinud vaba omakapitali arvelt, kohustusid kõik teised aktsionärid müüma fondiemissiooni teel saadud aktsiad linnale 1 kroon tükk. Aktsiate müügiotsused Haapsalu linnale on saanud ka vastavate vallavolikogude heakskiidu. Kuna Haapsalu linna põhimääruse kohaselt on aktsiate ostmise pädevus linnavolikogul, teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Lauri Luik. Kas suurenemine tuleb kasuks ka nõukogus hääleõiguse osas?
Vastas Schwindt. Nõukogu koosseis on kokku lepitud valdade vahel ja nõukogus see ei anna häältesuurenemist, küll aga saame aktsionäride üldkoosolekul hääletamisel 61 hääle asemele 77,8 häält.

KUULATI õiguskomisjoni aseesimehe Mati Seppi kaasettekannet.
Komisjon arutas seda eelnõud koos linnakodanikega, kohal oli neli inimest. Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul, sest nii head tehingut ei saa kasutamata jätta.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 79 „AS Haapsalu Veevärk aktsiate ostmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Maa munitsipaalomandisse taotlemine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Vastavalt maa munitsipaalomandisse andmise korrale toimub maa munitsipaalomandisse taotlemine kohaliku omavalitsuse vastava volikogu vastava otsuse alusel.
Haapsalu linna omandisse kuuluvad tänavarajatised, mille alune maa kuulub hetkel riigi omandisse.

Selgitame volikogule maa munitsipaliseerimise toiminguid järgmiselt:
Volikogu otsuse alusel koostab linnavalitsus taotluse, mille lisaks on korras nõutud vajalikud dokumendid ja tõestusmaterjal ning esitab otsustamiseks maavanemale. Taotlusest ja materjalidest lähtuvalt võtab maavanem vastu otsuse. Maavanema otsuse alusel koostab linnavalitsus (kaardi- ja plaanimaterjali alusel) või maamõõdubüroo (mõõdistamise teel) katastriüksuse moodustamise toimiku. Maaüksus registreeritakse maakatastris ja linnal on omandiõigus maale tekkinud. Üldjuhul ei pea tänavamaid kinnisturegistrisse kandma, kantakse sel juhul, kui on vaja selle maaga teha asjaõiguslepinguid. Kinnistusregistrisse kandmisel on vaja riigile tasuda riigilõiv. Kohalik omavalitsus saab antud maa riigilt tasuta. Maakatastrisse kantava maa suurus võib maavanema otsuses olevast pindalast erineda kuni 8%. Enamus tänavamaid on võimalik maakatastris registreerida plaanimaterjali alusel.

Kui linn tänavamaid munitsipaalomandisse ei taotle, on riigi seisukoht järgmine: kõik maareformi läbimata maad registreeritakse maakatastris riigi omandisse ja ehitiste omanikud hakkavad tasuma riigile maarenti.

Käesoleva eelnõuga esitame volikogule otsustamiseks tänavarajatiste aluse ning neid teenindava maa munitsipaalomandisse taotlemise (maareformi seaduse § 28 lõige 1 punkt 1). Ette on valmistatud 12 tänava materjalid. Kõik need tänavad on kantud avalikult kasutatava teena riikliku teeregistrisse. Tänavamaa ulatuse määrab teeregistrisse kantud tänava pikkus ja tänavaääres asuvate, juba omandisse vormistatud, katastriüksuste piir. Kogu see maa on tänavahoiu korrastamiseks vajalik maa.
Eelnõu lisaks on asendiplaanid, mis vastavad maa munitsipaalomandisse andmise korras kehtestatud nõuetele.
Raudtee tänava maaüksuse asendiplaani koostamisel ja teenindamiseks vajaliku maa määramisel on linnavalitsus arvestanud tänavaäärsete eraomandis olevate kinnistuomanike (Raudtee tn 7, 9, 13, Õpetaja tn 8 ja 16) juurdeerastamistaotlustega. Juurdeerastatav maariba on tänavamaast välja jäätud.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Lauri Luik. Milline on ülejäänud tänavatega seis?
Vastas Hein. Seis on suhteliselt algjärgus, 121-st tänavast on ainult 3 linna omandis.

Volikogu liige Lauri Luik (2). Kas hakkame volikogu istungitel mõnekaupa arutama neid küsimust? Kas ei saa esitada volikogule suure paketina?
Vastas Hein. Ka täna esitatud eelnõu on esitatud paketina. Ettepanekut kaalume, et kas on võimalik suuremahulisemana pakette esitada, seda just otstarbekuse seisukohalt.

Volikogu liige Valdo Maisalu. Riigi omanduses on linnas palju maad, kas näiteks Aida tänava kinnistut hakatakse linnale taotlema?
Vastas Hein. Varsti peaks tulema üks selline taotlus, kas see just on Aida tänava kinnistu, ei tea.

Volikogu liige Arder Väli. See on riigi tegemata töö, kui kaua võtab aega see protsess?
Vastas Hein. Riik on kartnud, et maa võib muutuda äriliseks objektiks, tänavate puhul seda kartma ei pea. Arvan, et takistusi ei saa olema.

Saalist lahkus Valdo Maisalu, osaleb 11 volikogu liiget.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 80 „Maa munitsipaalomandisse taotlemine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalu linna üldharidus- ja huvikoolide hoolekogudesse volikogu esindajate nimetamine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ja Huvialakooli seaduse alusel peab volikogu nimetama üldhariduskoolide ja huvikoolide hoolekogudesse oma esindajad.

Kuna eelmised esindajad nimetas volikogu eelmine koosseis, 2005. aasta lõpus, aga alustas uus koosseis, siis peab esindajad hoolekogudesse ümber nimetama.

Eelpool nimetatud volikoguliikmetelt saadud suuline nõusolek, paberkandjal allkirjastatutena laekuvad volikogu istungiks 27. oktoobril 2006. a. 
Haapsalu Muusikakooli hoolekogusse Andres Ammas;
Haapsalu Kunstikooli hoolekogusse Aidi Vallik;
Haapsalu Lastekeskuse hoolekogusse Jaanus Karilaid;
Haapsalu Gümnaasiumi hoolekogusse Kaido Antsve;
Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi hoolekogusse Alo Lõps;
Haapsalu Üldgümnaasiumi hoolekogusse Natalia Koropets;
Haapsalu Täiskasvanute Gümnaasiumi hoolekogusse Valdo Maisalu;
Haapsalu Linna Algkooli hoolekogusse Andreas Rahuvarm.
Spordikooli ei ole kajastatud eelnõus põhjusel, et Lauri Luik on nõus jätkama, kuna ta kuulub hoolekogusse juba eelmise volikogu koosseisu ajast. Kõik nimetatud volinikud on andnud kirjaliku nõusoleku.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Saali saabus Valdo Maisalu, osaleb 12 volikogu liiget.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Andres Ammase kaasettekannet.
Vajalik eelnõu. Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul. Kui teid ei ole kuude kaupa koosolekule kutsutud, siis soovitan teil endal tunda huvi. Erinevad hoolekogud töötavad erineva intensiivsuse ja hoolsusega.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 81 „Haapsalu linna üldharidus- ja huvikoolide hoolekogudesse volikogu esindajate nimetamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Detailplaneeringu algatamine (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalu) ja Haapsalu Linnavolikogu 28.05.2004 otsuse nr 124 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Sadama 26 ja 28, Haapsalu)” kehtetuks tunnistamine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
28. mail 2004 algatas Haapsalu Linnavolikogu oma otsusega nr 124 Sadama tn 26 ja 28 kruntide detailplaneeringu. Omanik AV Polero Group soovis ühiskondlike hoonete maa muutmist korterelamute maaks. Tänaseks on lähteülesande kehtivus kaks aastat täis ja on vahetunud kruntide omanik, kelleks on OÜ PRP Puhkus.

Planeeringu algatamise ettepaneku tegi Haapsalu linnale OÜ Kolm Kolme. Planeeringu algatamise ettepaneku võib teha ka isik, kes pole krundi omanik. Algataja ettepanek on olemasolevate hoonete ümberehitamine korterelamuteks. Majade mahtu ei suurendata. Vaatlustorn jääb alles. Soovitakse taastada amortiseerunud paadisillad.
Ümber projekteeritakse hoonete välisviimistlus. Planeeringuga on vaja ette näha iga korteri kohta vähemalt üks parkimiskoht omal krundil.

Krunt ja seal paiknevad hooned asuvad ranna ja kalda ehituskeelualas ka peale üldplaneeringu kehtestamist. Üldplaneering ei käsitlenud krunte üksikult, vaid tegi ettepaneku vähendada 50 meetri laiust keeluvööndit 20-le meetrile. Üksikud krundid seal hulgas ka Sadama tänava Tagalahe äärsed maaüksused ja neil paiknevad hooned, asuvad kaldale veel lähemal. Olemasolevate hoonete puhul täiendavalt ehituskeelala vähendamist Keskkonnaministeeriumilt taotleda pole vaja. Kui soovitakse hoonetealust pinda suurendada, siis tuleb selleks ministeeriumilt luba nõutada.

Linnavalitsus toetab antud planeeringu algatamise ettepanekut, kuna tühjalt ja poolikult seisvad hooned vajaksid kiiremas korras kasutusele võtmist.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi. Miks lähteülesannetes ei ole autodele planeeritud rohkem parkimise kohti, tegu ju jõukamate inimestega, kus perekonnas rohkem kui üks auto?

Vastas Hein. Piiri paneb krundisisene pind, sama küsimus kerkib alati kui on tegu korterelamuga. See hoone on kiilutud mere ja tänava vahele.

Volikogu liige Valdo Maisalu. Kui hoone karpi ei muudeta, kuidas on võimalik ümber ehitada korterelamuks? 
Vastas Hein. Jään vastuse võlgu, aga järelikult on võimalik.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 82 „Detailplaneeringu algatamine (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalu) ja Haapsalu Linnavolikogu 28.05.2004 otsuse nr 124 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Sadama 26 ja 28, Haapsalu)” kehtetuks tunnistamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Haapsalu Linnavolikogu 28.05.2004 otsuse nr 119 “Korteriomandite ostmise lubamine (KredEx-i projekt)” muutmine

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Omandireformi aluste seaduse kohaselt tuleb õigusjärgsetele omanikele tagastatud elamute sundüürnike elamispinna küsimus lahendada kohalikul omavalitsusel. Haapsalu linnal napib rahalisi vahendeid piisava arvu korterite ostmiseks, mistõttu linn osaleb allpool kirjeldatud projektis.

Lähtudes munitsipaal-üürielamufondi suurendamise toetuse võimaldamisest vastavalt Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud “Eesti elamumajanduse arengukavale aastateks 2003-2008” (kättesaadav Sihtasutuse kodulehel aadressil www.kredex.ee) ja sellest lähtuva “Munitsipaal-üürielamufondi suurendamise” meetme tootekirjeldusest, sõlmisid Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise Sihtasutus KredEx ja Haapsalu Linnavalitsus sihtfinantseerimise lepingu, millega KredEx eraldab linnale toetuse kogusummas 4 164 847 EEK tingimusel, et linn osaleb projektis samas mahus.

Kuna korterite soetamiseks on aega kuni 31.12.2006 ning arvestades, et kinnisvaraturg on liikuv, ei ole võimalik linnavalitsusel küsida iga üksiku korteriomandi ostmiseks linnavolikogult luba. Selline protseduur võib antud projekti realiseerimisele kaasa tuua negatiivseid tulemusi, mille tagajärjel kaotab linn võimaluse kasutada KredEx-i poolt võimaldavaid rahalisi vahendeid.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimehe Kaido Antsve kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni aseesimehe Mati Seppi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr „Haapsalu Linnavolikogu 28.05.2004 otsuse nr 119 “Korteriomandite ostmise lubamine (KredEx-i projekt)” muutmine” (protokolli juures).

Kell on 15.22.

Päevakorrapunkt nr 9

Haapsalu Linnavolikogu määrus nr Haapsalu linna 2006. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine”, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Linnavalitsuse ettepanek rahanduskomisjonile oli esitada volikogule muudatusettepanek eelnõu lisale 2, põhjusel, et aasta alguses planeeriti reorganiseerida Tantsustuudio Lootos tegevus ja koondada Lootose juhendaja töökoht lastekeskuses. Sellest tulenevalt ei olnud arvestatud 2006. aastal Lootose juhendaja töötasuga. Tegelikkuses lükkus koondamine 2006. aasta jaanuari asemel 2006. aasta märtsi kuule. Koondamise edasilükkumine tingis Lastekeskusele täiendava palgakulu. Muudatusettepanekuga suurendatakse Lastekeskuse personalikulu sama valdkonna arvelt (protokolli juures).

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimehe Kaido Antsve kaasettekannet.
Rahanduskomisjon arutas linnavalitsuse ettepanekut ja otsustati, et muudatusettepanek on vajalik.

Ettepanek: lõpetada teine lugemine ja peale muudatusettepaneku läbivaatamist panna eelnõu lõpphääletusele.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepaneku läbivaatamine
Volikogu liikmed hääletamapanemist ei nõudnud.

Istungi juhataja Arder Väli pani lõpphääletamisele eelnõu muudetud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 23 „Haapsalu linna 2006. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees

Volikogu esimees Arder Väli informatsioonid:
•	kokkuleppeliselt linnavalitsusega toimub detsembrikuu volikogu korraline istung reedel, 22. detsembril kell 14;
•	on aeg vormistada võimalikud Haapsalu linna aukodaniku ja linna vapimärgi nominendid ja esitada need linnavalitsusele.

Kuulati aselinnapea Märt Maiste informatsiooni Haapsalu linnale kuuluvate elamispindade kohta ja plaanidest nimetatud vara kasutamise ja käsutamise mõistes (vastuseks õiguskomisjoni 25.09.06 koosoleku protokollilisele otsusele) (protokolli juures).