VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								24. november 2006 nr 15

Istung algas kell 14.00, lõppes kell15.51.

Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 18 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).

Puudusid volikogu liikmed: Tiit Moor, Sulev Saareväli, Andrei Tšerepanov.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Märt Maiste registreerimisleht lisatud).

Arutati päevakorda.
KUULATI istungi juhataja Arder Välit, kes luges ette linnavalitsuse kirja, millega eelnõu algataja võtab volikogu menetlusest tagasi kaks eelnõud: „Reklaami paigaldamise kord Haapsalu linnas” ja „Vara võõrandamine otsustuskorras (Õhtu kallas 25-1, Haapsalu)”.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kalju Aigro ettepanekut jätta istungi päevakorrast välja eelnõu „Haapsalu linna üldplaneeringu vastuvõtmine” arutelu, kuna juhtivkomisjoni, kommunaalkomisjoni koosoleku protokolliline otsus oli alljärgnev:
Ühehäälselt (osalesid Aigro, Luik, Tšerepanov)
OTSUSTATI:
1.1. Teha linnavalitsusele ettepanek enne volikogu istungit täiendada Haapsalu linna üldplaneeringu seletuskirja punkti „5.8.2 Miljööväärtusliku hoonestusalad” alapunkti „3 Endla – Kreutzwaldi tn ümbruse puitasum” alapunkti „Nõuded uusehitustele” lauset „Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peavad sarnanema sellel kohal kunagi olnud hoonele või olevatele naaberhoonetele.” järgnevalt:

„Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peavad sarnanema sellel kohal kunagi olnud hoonele või olevatele naaberhoonetele, kusjuures uusehituste kõrgus võib olla maksimaalselt kaks korrust.”

1.2. Teha volikogule ettepanek võtta otsus vastu täiendatud kujul.

1.3. Juhul, kui linnavalitsus ei täida p 1.1 tehtud komisjoni ettepanekut, teeb juhtiv-komisjon volikogule ettepaneku eelnõu päevakorrast välja võtta ja tagastada linnavalitsusele.
(Kirjalik ettepanek protokolli juures).

Teisi ettepanekuid päevakorra suhtes ei tehtud.

Istungi juhataja Arder Väli pani kommunaalkomisjoni aseesimehe  Aigro ettepaneku hääletamisele.
Häältega poolt 7 volikogu liiget, vastu 11 häält ei saanud Kalju Aigro ettepanek enamushääli ja on tagasilükatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku kinnitada istungi päevakorraprojekt kaheksa punktilisena.

OTSUSTATI (poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud) kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 15. istungi alljärgnev päevakord:

1. Haapsalu linna 2007. aasta eelarve kinnitamine, esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			rahanduskomisjon
					kommunaalkomisjon
					kultuurikomisjon
					õiguskomisjon

2. Haapsalu linna üldplaneeringu kehtestamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			kommunaalkomisjon
					kultuurikomisjon
					rahanduskomisjon
					õiguskomisjon

3. Volituste andmine ning kokkuleppe sõlmimine Sotsiaalministeeriumiga ja Lääne Maavalitsusega
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			kultuurikomisjon
					õiguskomisjon

4. Vara võõrandamine otsustuskorras (Surnuaia tn 1, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

5. Vara võõrandamine otsustuskorras (Rüütli tn 8, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

6. Vara võõrandamine otsustuskorras (Põllu tn 4a, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

7. Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Raudteetamm ja Lihula mnt 3a, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

8. Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Paralepa tee II, Tulbi tn II ja Sadama tn 24b, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2007. aasta eelarve kinnitamine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet (protokolli lisa).
Määruse eelnõu on koostatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse 3 alusel ja on kooskõlas valla ja linnaeelarve seadusega, Haapsalu põhimäärusega ja Haapsalu Linnavolikogu 27.06.2003 määrusega nr 17 Eelarve koostamise, muutmise ja täitmise kord.

Linnavalitsuse ettepanek: lubada eelnõu teisele lugemisele.

Aselinnapea Schwindt vastas Volikogu liikme Heinar Tuulbergi täpsustavale küsimusele linna tänavavalgustuse hoolduskulude osas.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek:
1. Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekud esitada 11. detsembriks kella 15-ks volikogu kantseleisse.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kalju Aigro kaasettekannet.
Ettepanek:
Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Andres Ammase kaasettekannet.
Ettepanek:
Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek:
Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisi esimesel lugemisel ei avatud.

OTSUSTATI:
1. Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekud esitada 11. detsembriks kella 15-ks volikogu kantseleisse.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna üldplaneeringu kehtestamine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Haapsalu linna üldplaneering algatati Haapsalu Linnavolikogu 25. aprilli 2003 määrusega nr 12. Nõutavalt kooskõlastatud üldplaneering võeti vastu Haapsalu Linnavolikogu 30.06.2006 otsusega nr 62.

Planeering avalikustati väljapanekutega linnavalitsuses ja kultuurikeskuses 18.07-16.08.2006. Üldplaneeringut tutvustav avalik arutelu toimus 18.07.2006. Avalikustamise ajal tehtud ettepanekuid ja vastuväited arutati avalikul arutelul 12.09.2006. Enamik ettepanekuid võeti arvesse või neid teinud kodanikud ei pidanud vajalikuks üldplaneeringu vaidlust jätkata.

Üldplaneering esitati maavanemale seisukoha võtuks kahe lahendamata planeeringu vaidluse osas. Vastavalt maavanem seisukohale ei võeta esitatud planeeringu parandusi arvesse ja maavanem teeb ettepaneku kehtestada Haapsalu üldplaneering.

Mõned päevad enne volikogu istungit saabus linnavalitsusele ja volikogu kommunaalkomisjonile linnakodanike ettepanek mitte lubada F.R.Kreutzwaldi tn 13 territooriumile ehitada hooneid kõrgusega kuni kolm korrust. Kommunaalkomisjon tegi linnavalitsusele ettepaneku viia eelnõus sisse muudatus, et lubatud korruste arv oleks kuni kolme asemel kuni kaks korrust.
Vastuseks ettepanekutele: esiteks antud aja momendil ei ole maavanema poolt heakskiidetud linna üldplaneeringut enam võimalik muuta. Volikogu võib teha otsuse kas kehtestada üldplaneering või eelnõu tagasi lükata, mis tähendab saatmist uuele, mitmeid kuid kestvale tööringile. Linna üldplaneeringu puudumine on takistavaks teguriks linna arengule. Teiseks, volikogu kehtestas 27. jaanuaril üldplaneeringut muutva detailplaneeringu F.R.Kreutzwaldi tn 13 osas, kus on lähteülesandes kirjas korruseid lubatud kuni kolm. Praegu on see detailplaneering menetluses ja seal on võimalik arvestada äsja saabunud muudatusettepanekuid korruselisuse suhtes nimetatud krundil. Seega hoonete korruselisuse küsimus ei ole üldse linna üldplaneeringu küsimus.

Arvestades Lääne maavanema ettepanekut teeb Linnavalitsus volikogule ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Mati Seppi küsis, millise dokumendi alusel tänaseni töötati?
Vastas aselinnapea Hein. Viitasime dokumentides 1980. aastal vastu võetud linna generaalplaanile.

Volikogu liige Urmas Sukles kiitis linnavalitsust suure ja hea töö eest. Selguse saamiseks soovis teada, millal viimati linnavalitsus kohtus kõnealuse kinnisvaraarendajaga?
Vastas aselinnapea Hein. Ei ole kohtunud. Veebruaris avalikul arutelul olid ümbruskonna elanikud eskiislahendi vastu hoonete korruselisuse osas. Linnavalitsus arvestas seda ja tegi arendajale ettepaneku muuta eskiiskavandit. 

Volikogu liige Tatjana Panfilovküsis, kui linnavalitsus ei arvesta ümbruskonna elanike ettepanekutega, siis kes saab seada õigluse jalule?
Vastas aselinnapea Hein. Elanikel on võimalus vaidlustada otsus ja vastuse annab kohus.

Volikogu liige Kalju Aigro soovis teada, millised summad võivad kõne all olla Peeter Turnau maa küsimus, kus hr Turnau soovib, et maa oleks elamumaa. Üldplaneeringus on see maa aga jäetud pargimaaks.
Vastas aselinnapea Hein. Iga detailplaneering on kokkuleppe kompromiss. Kuna Lääne maavanem ei ole pidanud hr Turnau ettepanekuid põhjendatuks, siis ilmselt on hr Turnaul järgmine samm pöörduda kohtusse. Vaidlus võib tekkida selles, milline on õiglane kokkuleppe hind, mida tasuda omanikule. Elamu- ja pargimaa hind on kordades erinev.

Volikogu liige Jaanus Karilaid küsis, et kas ta sai õigesti aru, et kui kasvõi üks elanik on vastu, siis ei saa kinnisvaraarendaja taotledagi kolme korrusega hoonete ehitamist?
Vastas aselinnapea Hein. Sisuliselt on Sul õigus, ei saa.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kalju Aigro kaasettekannet.
Tegemist on mahuka dokumendiga, millega saab töötada kuni kümme aastat ette. Inimesed on ärevil, mistõttu juhtivkomisjon pühendas elanikelt toodud ettepanekule rohkem aega. Tegemist on miljööväärtusliku alaga, kus moodsad ja vanad hooned peavad sulanduma miljöösse.

Jaanuaris vastuvõetud otsus üldplaneeringut muutva detailplaneeringu F.R.Kreutzwaldi tn 13 kohta sai toetuse põhjusel, et usuti, et linn arvestab kõikide huve. Elanikud said avaldada oma seisukohti, kuid neid ei arvestatud.

Tekib küsimus, miks arendaja, kes leidis tühja krundi, tuleb ideega ehitada miljööväärtuslikul alal kolmekorruseline kivihoone. Üllatab, et linn on valmis andma talle signaali, et kinnisvaraarendaja võib sinna ehitada korrusmaja.
Linnavalitsus võiks anda kodanikele teada kohe, kui ilmub kinnisvaraarendaja sooviga ehitada korrusmaja. Täna aga nendime, et esimene filter ei toimi.

Täna käib kinnisvaraarendaja mööda naabreid ja korjab nõusolekuid projektile, kus on soov ehitada kolmekorruseline elamu. See tähendab, et soovib vähendada miljööväärtuslikku pinda.
Ei tohi jätta oma linna elanikke kohtu meelevalda.

Ettepanek: komisjon töötas kolmeliikmelisena ja otsustas ühehäälselt mitte toetada linna üldplaneeringut, kui linn ei vähenda korruselisust kolmelt kahele.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Mihkel Mutt. Linnakodanike poolt ei leidnud projekt heakskiitu. Miks paar päeva tagasi korjati elanikelt allkirju?
Vastas kommunaalkomisjoni aseesimees Aigro. Mina ei ole naaberkrundi elanik ja ei puutu arendajaga kokku. Et olen sealtkandi inimestega tuttav, siis on minu, kui volikogu liikme poole pöördutud. Inimestel on hirm, sest arendaja käib viimase kuu jooksul ja võtab projektile nõusolekuid peale. Arendaja tegevus panigi elanikud tegutsema.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Andres Ammase kaasettekannet.
Komisjoni koosolekult puudus üks ja häältega 4 poolt toetati eenõud esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Mitu aastat on linna üldplaneeringuga tegeletud ja kõigil on olnud võimalus õigel ajal kaasa rääkida. Kui kasvõi üks inimene on detailplaneeringule vastu, ei anta talle ehitusluba. Ettepanek toetada eelnõud esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Kairilaidi kaasettekannet.
Viimasel päeval tuli mitu signaali, kuid tänasega on kõik vastused küsimustele saadud. Ettepanek toetada eelnõud esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Lauri Luik.
On kurb, et täna puuduvad kaks kommunaalkomisjoni liiget, esimees Tiit Moor, kes on välismaal ja liige Andrei Tšerepanov, kes helistas pool tundi tagasi ja teatas, et tema vanematel juhtus õnnetus ja ta ei saa istungil osaleda. Loodan, et tal läheb hästi.
Meile kõigile on tähtis, et kodulinnal ja inimestel läheks hästi. Linnakodanike heaolu kindlustamine on volinikele tähtsaim ülesanne.
Haapsalu linna üldplaneeringu ümber käiv tsirkus jätab kõrvaltvaatajaile kentsaka mulje. Inimesed küsivad, kelle heaks linnavalitsus töötab, linna elanike või mõne kinnisvara arendaja heaks. Mina ei oska vastata. Kas tõesti kaalub linnakodanike soovi, säilitada Haapsalule omane miljööväärtuslik puitarhitektuur, üles mõne Tallinna kinnisvaraarendaja soov. Loodan, et see ei ole nii.
Peale üldplaneeringu vastuvõtmist võib kinnisvaraarendaja panna kahekordsete puumajade vahele kolmekordsed kivimajad, mis ümbruskonnaga ei harmoneeru.
Väited, et muudatustega oleme hiljaks jäänud ja volikogu ei saa enam midagi teha, on lausvale. Just meie oleme rahva poolt valitud esindama ja aitama Haapsalu linna inimesi.

Täna otsustame, kas kõne all oleva piirkonna inimesed hakkavad elama kolmekordsete kivimürakate vahel või anname inimestele võimaluse elada miljööväärtuslikul alal.

Mulle meeldivad väga plakatid, mis on kõikjal üleval: „Õnn ei ole rahas!”. Täna jääb mulje, et raha on see, mis kellelegi õnne või õnnetuse fikseerib.
Jutt, et kirjas olev „kuni kolme korruseline” ei pruugi ollagi nii, siis arvan, et alati võetakse lubatud maksimum.

Ei juhtu midagi hullu, kui linna üldplaneeringu võtame vastu mõne kuu pärast. On seni linn arenenud ja saame läbi veel lühikese aja ilma selle dokumendita.
Jätke kõrvale parteikontorist antud suunised ja mõelge, kelle jaoks me siia valitud oleme. Inimesed on usaldanud nende heaolu lahendamise küsimused volinike kätte.

Kutsun üles julgusele ja hääletama oma südametunnistuse järgi.

Volikogu liige Jaanus Karilaid.
Olen palju rõõmsam kui Lauri. Tahan teile kõigile palju õnne soovida, sest nii kaalukat dokumenti ei ole linnal olnud juba ammu, kui on seda lõpuks täna. Olen rääkinud Eesti Linnade Liidu ametnikega, ekspertidega, kes analüüsivad Eesti arengut, siis neile on olnud piinlikult hämmastav, kuidas on võimalik, et Haapsalul ei ole linna üldplaneeringut. See on müstika, et seni on linna juhitud 1985-1987. aasta linna generaalplaani alusel. Siit küsimus hr Urmas Suklesele: mil viisil te juhtisite linna, kui töös tuli toetuda sellisele dokumendile? Kas juhuslikkuse või suva alusel?

Linna üldplaneering on avalik kokkulepe, Haapsalus on sellel teemal piisavalt palju avalikke koosolekuid olnud. Pisikesed nüansid, mille kulul tahetakse teha suurt poliitikat, sain täna kolm korda vastuse, et vaidlusalusese piirkonna elamute kõrgus sõltub naabritega kokkuleppest. Seega võim ongi täna kodanike käes.
Palju õnne! Võtame linna üldplaneeringu vastu!

Volikogu liige Urmas Sukles.
Mulle esitati küsimus, delegeerin selle vastamiseks Teedule, kuna mina olin linnapea väga ammu.
Natuke teeb murelikuks küll. Viimasel kuul on aktiviseerunud kinnisvaraarendaja, kes on käinud oma projektiga naaberkruntide omanike juures ja midagi ei ole muudetu. Veebruaris rahvakogunemise hävitava arvamuse saanud projekt liigub edasi. Aga ehk on kinnisvaraarendaja astunud keskerakonda ja saab võimaluse ehitada mitte ainult kolm korrust, vaid veel rohkem. See teeb opositsiooni valvsaks, seetõttu tõstatasime ka küsimuse üles. Haapsalu miljööväärtus on erakordse väärtusega ja tuleb hoida. Selleks ei tohi linnavalitsus tulla oma töömaailmast kinnisvaramaailma.

Volikogu liige Andres Ammas.
Ajendasid sõna võtma mitme eelkõneleja väited. Olen selle dokumendi läbi lugenud, kuigi Kalju muretses, et paljud volinikud ei ole seda vist jõudnud. Erakordselt oluline dokument, väärib lugemist.
Olen Jaanus Karilaiuga nõus, et linna üldplaneering oleks pidanud olema vastu võetud oluliselt varem. Ma olen väga kursis, miks see ei tulnud varem kui 2003. aastal. Ajad olid teised, kombed olid teised. Valgustatud monarhia ajal demokraatlikud protsessid alati kokku ei käi.

Nüüd, kus see mahukas dokument on ees, peame arvestama, et see on üks suur kompromiss. On kindlasti Haapsalu linna põliselanikke, kes ei tahaks, et ükski auto juurde tuleks, et ükski maja ei kerkiks ja see tahtmine on täiesti arusaadav. Nii oleks mugavam. Saan aru, kui mõnel kolleegil on õnnestunud muretseda vaikses rajoonis elamukrunt ja äkki soovitakse korrusmaja ehitada. Loomulikult on omad huvid kinnisvaraarendajatel, kes tahavad kõik platsid täis ehitada nii, et ühtegi haljasala ei jääks.

See üldplaneering on õnnestunud kompromiss. Ühel viimasel arutelul ütle Tõnis Padu, et tema linnakodanikuna näeb seda üldplaneeringut teistsugusena. Tundes Tõnist kui kirglikku muinsuskaitsjat, ei tahaks ta Haapsalusse üldse nii palju uut. Aga tehes oma tööd vastutustundega, on Tõnis padu, Anu Joost ja paljud teised protsessis osalejad, on püüdnud leida kompromissid. Nägin, kuidas kokkuleppeid saavutati – see oli keeruline, aga õnnestus väga hästi. Edasi lükata üldplaneeringu vastuvõtmist ei saa. Olen viiendas volikogu koosseisus ja mäletan väga hästi, et volikogu aktiivsus on võrdeline lähenevate valimistega. Aktiivsus kevadel riigikogusse kandideerijate poolt kasvab oluliselt. 

Mind riivas, hea kolleeg, Lauri, üks fraas, üks sõna: „Üldplaneeringu ümber on olnud tsirkus”. Päris kindlasti ei tohi selle protsessi kohta sellist sõna tarvitada. On tehtud vastutustundelist tööd ja tsirkust siin ei ole.

Hea Lauri ja teised! Ära juhindu partei kontorist. Hääleta täna oma südametunnistuse järgi. Head otsustamist!

Istungi juhataja Arder Väli andis istungi juhtimise üle aseesimehele Kalju Aigrole.

Volikogu esimees Arder Väli.
On normaalne, kui sellise tähtsa otsuse vastuvõtmisel juhindutakse mitmekülgsest informatsioonist. Üks on selge, et tööd on tehtud pikka aega ja piisavalt näitlikult. Ühtegi ignoreerimise seadust ei ole rikutud. Ei ole ka ühtegi momenti, mis oleks täna kehtiva planeerimisseadusega vastuolus.

Me võime seda dokumenti lükata edasi, kuid lõpuks peab keegi otsustama ja see otsustaja on volikogu. Kes otsustab, see peab ka vastutama. Kes täna ei otsusta, see täna ka ei vastuta. Selle dokumendi täideviimist kontrollib linnavalitsus, seega ka tema vastutab.

Kordan praegu kolleeg Andres Ammast, aga lähenevad valimiste ummiklainetus ja see püha valgus, mis paistab parteikontoritest Olümposel, pimestab paljud ära, sunnib otsima odavat populaarsust. Usun, et Haapsalu linnavolinikud ei lähe sellega kaasa ja teevad otsuse toetudes ratsionaalsusele ja olemasolevatele seadustele.

Rohkem sõna ei soovitud.
Häältega (poolt 18 ja vastu ei hääletatud) otsustati lõpetada läbirääkimised.

Repliigid.
Volikogu liige Urmas Sukles ütles, et see ei ole odavat populaarsus, kui me püüame selgeks teha, et Haapsalu miljööväärtuslik ala ja siia neljakandilised betoonkastid ei sobi.

Lõppsõna.
Linnapea Teet Kallasvee.
Osa volinikke ütles linnavalitsuse aadressil süüdistusi, pean kohuseks kaitsta.
Nii Lauri kui Kalju ütlesid, et linn võtab vastu kodanikele kahjulikke otsuseid. Kauaaegsete kommunaalkomisjoni liikmete ja volinikena peaksite aru saama nii planeeringute menetlemise korrast kui ka volikogu reglemendist: need otsused võtab vastu volikogu. Ka planeeringud kehtestab volikogu. Meie toome teieni avaliku kokkuleppe.

Mind paneb hämmastama, kuidas Reformierakond on võimeline tekitama omale valimiste eel kujutletava vastase, et volikogu puldis käia kolmekaupa võitlemas.

Tänane olukord on selline, et veebruarist 2006, kui me ei toetanud arendaja ettepanekut, ei ole nad tulnud ühegi uue ettepanekuga. Mõttetu on külvata hirmu ja tekitada segadust, kelle jaoks seda vaja on? Kas teie arvates on õige, kui viiekordse olemasoleva hoone kõrvale sunnime arendajat ehitama ühepereelamuid? Kas neil elanikel on selle kolossi kõrval parem elada? Kas mitte pole parem saavutada kompromiss ja lubada ehitada 2-3 korruselised majad, vältides viiekorruselisi maju ehitamast. Mitte aga rääkida ultimatiivselt kahe-kolekorruseliste majade ehitamisest.

Kas ma peaksin astuma Reformierakonda, et lahendada valimiste võtmes minu kas ehitus või muid huvisid. Kalju, kui sa ehitad seal kõrval maja, siis ütle seda sõnavõtus ka välja. Mitte ära ütle, et sina pole sellega seotud. Ütle palun seda!

Veel väide, et hr Turnau maaga kaasnevad kahjud. Ma ei tea, miks linnavalitsus peaks tänase seisuga kahjusid kandma. Täna ütleb seadus, et kui maa jääb avalikku kasutusse, siis on igal hetkel võimalik hr Turnaul teha meile avaldus ja linnal on kohustus see välja osta. Linnavalitsus on alati valmis seadust täitma. Pakkusime hr Turnaule välja kompromissi, mida ka maavanema juuresolekul arutasime. Kompromissi ei peetud mõistlikuks ja linn on äraootaval seisukohal, et täita seadust.

Lõppsõna.
Kommunaalkomisjoni aseesimees Kalju Aigro.
Kuna Teet personaalselt mainis mind, pean vajalikuks vastata. Avaldus on tõsine, palun kõigil aru saada, et minul on tõepoolest ostetud puumaja Kalevi tänavale. Kuna minu krunt ei külgne kõne all oleva krundiga, siis minult kooskõlastust ei küsita. See ei olnudki ajend. Minu juures on käinud 5-6 elanikku, linnavalitsuses nägin, kui mures nad on. Inimestel on seal aastakümneid kodu olnud ja kui nad näevad kinnisvara arendaja tegutsemist, tekivad neil õigustatult küsimused. See oli vastus küsimusele, et miks ma varjan. Ei, ma ei varja oma maja olemasolu seal lähikonnas.

Linnapea jutust koorus välja, et linnavalitsusele ikkagi meeldib, et kunagi viiekorruselise betoonmüraka kõrvale saabki ehitada vaid kolmekordseid ja teiste elanike hoovi minevaid maju. Usun, et ümbruskonna elanikud on paratamatult harjunud sellega, et see punane maja on seal ja ju ta ka jääb. Aga kui nn ülemineku mõttes ehitatakse tema akna alla veel kolmekorruseline maja, vaat siis inimesele see enam ei meeldi.
Austame nende inimeste privaatsust, kelle aeda hakkab see uus mürakas vaatama.
Seisame selle eest, et ei tuleks seda elanikke hirmutavat võimalust arendajale.

Reformierakonna fraktsiooni esimees Lauri Luik palus vaheaega. Vaheaeg 15.18-15.28.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu 3, erapooletuid 4.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 84 „Haapsalu linna üldplaneeringu kehtestamine” (protokolli juures).

Lahkusid Tatjana Panfilova ja Urmas Sukles, osaleb 16 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 3

Volituste andmine ning kokkuleppe sõlmimine Sotsiaalministeeriumiga ja Lääne Maavalitsusega

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Haapsalu Linnavolikogu otsusest nr 46 28. aprillist 2006.a. lähtuvalt alustati läbirääkimisi Sotsiaalministeeriumi ja Lääne Maavalitsusega riigi omanduses oleva Haapsalu Väikelastekodu üleandmiseks linnale. Sama otsusega kohustati linnavalitsust töötama välja linnapoolsed seisukohad ning esindama linna läbirääkimistel.

Tänaseks on jõudnud kolmepoolsed läbirääkimised niikaugele, et on tekkinud vajadus eelkokkuleppe sõlmimiseks. Nimelt on läbirääkimiste tulemusena sotsiaalministeerium riigi esindajana valmis ehitama Haapsalu linna 5 peremaja lastekodus elavatele lastele. 3 uut maja on kavandatud Haapsalu Väikelastekodus riiklikul hoolekandel olevatele lastele ning 2 maja täna Palivere Lastekodus elavatele Haapsalu linna ja Läänemaa valdade lastele. Kokku saaksid uued elumajad 40 lastekodulast. Lisaks ehitatakse EV Sotsiaalministeeriumi ja Lääne Maavalitsuse poolt valmis ka Haapsalu Väikelastekodu juurde planeeritud noortekodu, kuhu saavad jääda elama Haapsalu Väikelastekodust vanusega väljakasvanud puuetega noored. Seega jääksid  Haapsalu linnas riiklikule hoolekandele kokku 40 last, kelle ülalpidamiskulud kaetakse ka edaspidi riiklikest vahenditest, kuid teenust korraldaks Haapsalu Linnavalitsus. 

Peremajad on võimalik ehitada Haapsalu Väikelastekodu läheduses paiknevale kolmele Kuuse tn kinnistule, mis praegu on riigi omanduses. Täna lastekoduna käigusolevast hoonest kujuneks ümberkorralduste käigus välja hooldekeskus kodustele puuetega lastele, kes küll praegu viibivad Haapsalu Väikelastekodus ja on osalisel riiklikul hoolekandel, kuid kelle hooldusega kaasnevaid kulutusi hakkab 5 aasta pärast kandma üksnes kohalik omavalitsus. 

Edaspidised tegevused toimuksid järgmise ajagraafiku järgi: 
•	2007. aastal Haapsalu Väikelastekodu piirkonna detailplaneeringu koostamine ja Kuuse tn kinnistute taotlemine linnale, noortekodu väljaehitamine
•	2008. aastal lastekodu 5 uue peremaja ehitamine
•	2009. aastal lastekodu kogu hoonetekompleksi ületulemine Haapsalu linnale ning laste asenduskodu teenuse edasine korraldamine linna poolt.
(Seletuse lisa protokolli juures)
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Andres Ammase kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 85 „Volituste andmine ning kokkuleppe sõlmimine Sotsiaalministeeriumiga ja Lääne Maavalitsusega” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Vara võõrandamine otsustuskorras (Surnuaia tn 1, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Moskva Patriarhaadi Õigeusu Kirik esitas Haapsalu Linnavalitsusele 19. märtsil 2004 avalduse detailplaneeringu algatamiseks, eesmärgiga eraldada Haapsalu linna omandis olevast kinnistust Posti tn 44 (Vana kalmistu) seal asuva Neeva Aleksandri kiriku (valminud 1901. aastal) alune ja teenindamiseks vajalik maa ja anda tekkiv kinnistu Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Haapsalu Maarja Magdaleena (Neeva Aleksandri) Koguduse omandisse. Haapsalu Linnavalitsus jagas, vastavalt detailplaneeringule kinnistu, katastriüksuse aadressiga Posti tn 44, kaheks eraldiseisvaks maaüksuseks, aadressidega Posti tn 44 ja Surnuaia tn 1 ning tellis Haapsalu Maamõõdubüroo OÜ-lt maaüksuste mõõdistamise, et uued maaüksused registreerida maakatastris ja kanda omandid kinnistusregistrisse. 08. aprillil 2006 kandis Pärnu Maakohtu kinnistusosakond Posti tn 44 ja Surnuaia tn 1 eraldi kinnistutena kinnistusraamatusse.

Haapsalu linnal ei ole otstarbekas võõrandada kinnistut avalikul enampakkumisel. Kinnistu hinna moodustavad mõõdistamiskulud.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 86„Vara võõrandamine otsustuskorras (Surnuaia tn 1, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Vara võõrandamine otsustuskorras (Rüütli tn 8, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud, erapooletuid 2.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 87 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Rüütli tn 8, Haapsalu)” (protokolli juures).

Lahkus Valdo Maisalu, osaleb 15 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 6

Vara võõrandamine otsustuskorras (Põllu tn 4a, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu linnal ei ole otstarbekas võõrandada kinnistut avalikul enampakkumisel. Kinnistu hind on saadud: maamaksustamishind, millele lisatud mõõdistamiskulud.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 88 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Põllu tn 4a, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Raudteetamm ja Lihula mnt 3a, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Raudteetammi maaüksus kuulub taotlemisele sotsiaalmaana maareformi seaduse § 28 lg 1 p 4 alusel ning otsustajaks on maavanem. Maa on vajalik kergliiklustee rajamiseks. Maal erastamistaotluse nõuet ei ole. Raudteerajatised sellel maal kuuluvad linna omandisse.

Lihula mnt 3a kuulub taotlemisele linna omandis oleva rajatise teenindamiseks vajaliku maana maareformi seaduse § 28 lg 1 p 1 alusel ning otsustajaks maavanem. Lihula mnt 3a asuv parkla on rajatud 1995. aastal ja põhivahendina linnavalitsuse raamatupidamisel arvel.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kalju Aigro kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 89 „Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Raudteetamm ja Lihula mnt 3a, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Paralepa tee II, Tulbi tn II ja Sadama tn 24b, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Paralepa tee II, Tulbi tn II ja Sadama tn 24b maaüksused kuuluvad taotlemisele linna arenguks vajalike maadena. Maareformi seaduse § 28 lg 2 alusel esitab linn taotlused keskkonnaministrile ja munitsipaalomandisse saamise otsustajaks on Vabariigi Valitsus.

Paralepa tee II ja Tulbi tn II maaüksustel asus kunagi Haapsalu-Rohuküla raudtee. Kuna Paralepa elamukvartali maa munitsipaalomandisse taotlemisel 1998. aastal asusid sellel maal raudteerajatised, mis kuulusid eraomandisse, ei olnud võimalik tol ajal seda maad taotleda. OÜ Taavi on küll esitanud sellele maale maa ostueesõigusega erastamise avalduse, kuid linnavalitsus jõudis OÜ Taavi esindajaga kokkuleppele, kus ta selles osas loobub erastamistaotlusest. Need tänavamaade osad liituvad praegu juba osaliselt maakatastris registreeritud Paralepa tee ja Tulbi tänavaga. Maad on vajalikud kergliiklustee rajamiseks ja Paralepa teelt linna omandis olevatele kinnistutele juurdepääsu tagamiseks.

Sadama tn 24b on detailplaneeringus nähtud ette avaliku parklana, mis vajab projekti ja väljaehitamist.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi soovis teada, miks AS Taavi loobus erastamise taotlusest?
Vastas aselinnapea Hein. AS Taavi loobumine oli mõistlik ja ta sai aru, et tekitaks probleeme.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kalju Aigro kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 90 „Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Paralepa tee II, Tulbi tn II ja Sadama tn 24b, Haapsalu)” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees

Volikogu esimehe Arder Väli informatsioon.
Detsembrikuu korraline istung toimub reedel, 22. detsembril kell 14.