VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								22. detsember 2006 nr 16

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 14.58.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 18 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed Andres Ammas, Lauri Luik, Raimond Lunev.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Märt Maiste (registreerimisleht lisatud).

Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.

Häältega poolt 18 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 16. istungi päevakord:

1. Arupärimine
Ettekandja				linnavalitsus
2. Haapsalu linna 2007. aasta eelarve kinnitamine, teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon
3. Munitsipaaleluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
4. Vara võõrandamine otsustuskorras (Õhtu kallas 25-1, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
5. Vara võõrandamine otsustuskorras (Õhtu kallas 27, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
6. Vara võõrandamine otsustuskorras (Karja tn 10, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Arupärimine

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Volikogu liige Jaanus Karilaid esitas 7. detsembril arupärimise: „Kuivõrd otstarbekas ja vajalik oleks rakendada Haapsalu linnas munitsipaalpolitsei teenust avaliku korra ja heakorra tugevdamisel ning parandamisel? Teatavasti on antud idee rakendunud Tallinnas, Pärnus, Noarootsi vallas ja Vinni vallas. Palun Haapsalu Linnavalitsuse aselinnapea Märt Maistel vastata linnavolikogu istungil.”

Munitsipaalpolitsei idee sai alguse vajadusest tagada omavalitsuse haldusterritooriumil vastu võetud õigusaktide täitmise kontrolli.
Mida suurem territoorium ja elanike arv seda suurem vajadus kontrollida vastuvõetud otsuseid. Munitsipaalpolitsei tegutsemisest Tallinnas on räägitud ja näidatud ka televisioonis. Nii suure omavalitsusega meil end võrrelda ei oleks õige. Seetõttu tutvusin munitsipaalpolitsei tööga Pärnu linnas.

Pärnus alustas munitsipaalpolitsei tegevust käesoleval aasta 5. juunist. Munitsipaalpolitsei tööd juhib direktor. Lisaks temale töötab veel kuus politseiniku. Kõik töötajad omavad eelnevat töökogemust kas politseis, keskkonnainspektsioonis või muud juriidilist haridust nõudvas ametis. 

Nimetatud perioodil on munitsipaalpolitsei algatanud sadu väärteomenetlusi, millest enamuse moodustavad Liiklusseaduse alusel algatatud väärteomenetlused. Tegevuse algusest alates on nad määranud rahatrahve 196 316 kr, laekunud on linnakassasse 171 436 kr. Sellest lähtuvalt on Pärnu Linnavalitsus planeerinud linna 2007. aasta eelarvesse tulupoolele trahvidest laekuva rahalise kattena 300 000 kr. Linna eelarvesse plaanitud munitsipaalpolitsei kulu on neil 2007. aastal 2,4 milj kr.
Lugedes Pärnu Postimeest on linnaelanikud munitsipaalpolitsei tegevusega rahul.

Munitsipaalpolitsei tegutses samuti Läänemaal Noarootsi vallas. Vallavanema Ülo Kalmu sõnul oli tegevus positiivne, kuid kuna tööle võetud munitsipaalpolitseinik kolis elama Tallinna, ei ole vald praegu kohapealt sobivat uut inimest leidnud, kes nimetatud töö võiks jätkata.

Haapsalu Linnavalitsus arutas munitsipaalpolitseiga seonduvat teemat ja leidis, et Haapsalu linn ei ole käesoleval hetkel valmis munitsipaalpolitsei moodustamiseks. Linnavalitsus leiab, et vajalike funktsioonide üleandmisel munitsipaalpolitseile võib vastava problemaatika pädevus ja paindlikkus pigem kannatada. See on tingitud linnavalitsuse ametnike multifunktsionaalsusest ja meie linna haldusala ning elanikkonna vähesusest.
Linnavalitsus soovib algaval 2007. aastal enam ära kasutada linnavalitsuse ametnikke avaliku korra, heakorra ja ehitustegevuse järelvalve teostamiseks ja linna haldusterritooriumil kehtivate õigusaktide täitmise kontrolliks. Selleks plaanib linnavalitsus käivitada eraldi projekti, mis võimaldab väärteo menetlemisega tegelevaid ametnikke saada täiendavat õpet ja konsultatsioone parema tulemi saavutamiseks. Projekt on kavas käivitada 2007. aasta jaanuarist ja esimene etapp lõpetada juunis, juhatama hakkab seda projekti juriidilise osakonna juhataja Kuldsaar.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Jaanus Karilaid.
1. Kas munitsipaalpolitseid võib võtta kui aktiivset ametnikku, kes suheldes linnakodanikega räägib lahti ka linna määrusi ja korraldusi?
Vastas hr Maiste. Munitsipaalpolitseid võib võtta mitmes vormis. Antud juhul on seda sama ülesannet palgatud täitma konkreetsed linnaametnikud ja kui see on ebapiisav, siis on nad oma tööd halvasti teinud.

2. Millised on ebapiisava töö tegemise põhjused Noarootsi vallas?
Vastas hr Maiste. Peamiseks põhjuseks on kohapeal konkreetsete oskustega inimese leidmine.

3. Kas linn saaks selles osas teha koostööd Noarootsi ja Ridala vallaga?
Vastas hr Maiste. Koostöö on hea, seda ka munitsipaalpolitsei ülalpidamiskulude jagamise tõttu. Kõigepealt peab aga Haapsalu linn tegema otsuse munitsipaalpolitsei vajaduse osas. Tänane linnavalitsuse seisukoht on aga selline, et me suudame olemasolevate ametnike maksimaalse ärakasutamisega täitma sama rolli.

OTSUSTATI võtta aselinnapea Märt Maiste informatsioon teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna 2007. aasta eelarve kinnitamine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linna 2007. aasta eelarve eelnõu esimesest lugemisest on möödunud kuu. Täna teeb linnavalitsus sama ettepaneku: kinnitada Haapsalu linna 2007. aasta eelarve vastavalt lisadele 1-4, tulud summas 140 556 221 krooni, kulud summas 139 874 266 krooni ja finantseerimistehingud summas miinus 681 955 krooni.

Linnavalitsuse esindajad osalesid rahanduskomisjoni koosolekul. Arutati tähtajaliselt laekunud õiguskomisjoni ja volikogu liikme Jaanus Karilaidi esitatud muudatusettepanekuid. Nagu juhtivkomisjon nii ka linnavalitsus kumbagi ettepanekut ei arvestanud.

Hilinemisega edastas Lauri Luik Reformierakonna fraktsiooni muudatusettepanekud, mida rahanduskomisjoni koosolekul ei arutatud. 
„Vähendada 130 000 krooni võrra:
Ringhäälingu ja kirjastamise teenused
Tegevusala	Artikkel	Kululiik	2005
Tegelik	2006
Eelarve+ lisaeelarv	2007
Eelarve projekt	kasv
võrrel 2006	
08300		Ringhäälingu ja kirjastamise teenused					
	55	Majandamiskulud 					
		Linnaleht	68 991	120 000	130 000	8%	
Arvestades Haapsalu linna teede ja tänavate seisukorda ei pea me põhjendatuks rahaliste vahendite suunamist linnalehte, eriti veel enne Riigikogu valimisi. Linnalehe asemel oleks hoopis lihtsam kasutada linnavalitsuse infokandjana Haapsalu veebilehte, kus kasutaja saab ilma suurema vaevate vajaliku informatsiooni kätte. Samas saab infot edastada Linnavalitsuse fuajees olevatel infostendidel. Kuna ka eelnevatel aastatel on selleta edukalt hakkama saadud, palume suunata 50 000 krooni sellest rahast teekattemärgiste kvaliteedi parandamiseks ja 50 000 krooni sügiseseks lehekoristuseks ning 30 000 krooni Haapsalu linna rahvaspordiürituste läbiviimiseks.”
Teised Reformierakonna fraktsiooni ettepanekud olid rohkem redaktsioonilist laadi.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimehe Kaido Antsve kaasettekannet.
Haapsalu linna 2007. aasta eelarve on koostatud hästi. Laekunud muudatusettepanekuid kommenteeris aselinnapea just oma ettekandes.

Kahjuks ei ole rahanduskomisjonil õigust hilinemisega esitatud muudatusettepanekuid arutada.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi soovis teada, mitu rahanduskomisjoni liiget osales juhtivkomisjoni koosolekul?
Vastas hr Antsve. Kohal oli kaks liiget, telefonitsi osales kolmas komisjoni liige Urmas Sukles. Ta oli kodus haige.

Istungi juhataja Arder Väli tegi Urmas Suklesele ettepaneku repliigiks, millest viimane keeldus.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Jaanus Karilaid.
Esitasin muudatusettepaneku, kuna tulenevalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest on omavalitsusel kohustus teostada sotsiaalhoolekannet. Haapsalu varjupaiga olukord ei vasta täna veel normaalsetele tingimustele. Sauna ehitamine varjupaiga territooriumile parandab sealset olukorda. Kulutuste katmiseks tegin ettepaneku tõsta tulude prognoosi. Läbirääkimiste käigus linnavalitsusega nõustusin, et varjupaigale sauna ehitamist saab 2007. aastal finantseerida riigi poolt eraldatud toimetulekutoetuse vahenditest. Uus kord lubab riiklike toimetulekuvahendeid kasutada uute sotsiaalhoolekande teenuste välja arendamiseks. Kuna antud juhul saab saunateenuse pakkumiseks kasutada 2006. aastal üle jäänud riiklikke vahendeid.

Seetõttu võtan tagasi enda esitatud muudatusettepaneku nr 2 (protokolli juures).

Volikogu liige Mati Seppi.
Linnaeelarve on dokument, mis suunab meie elu linnas. Olen olnud mitme linnaeelarve vastuvõtmise juures ja tean, et suuri muudatusi teha ei saa. Eelarve on alati võimukoalitsiooni eelarve ja seetõttu saab selle vastuvõtmisesse suhtuda kahtemoodi - kas toetada või olla vastu. Kasutades kõiki seaduslikke võtteid, ei arvestatud seekord reformierakonna esitatud muudatusettepanekuid.

Rohkem sõna ei soovitud.
HÄÄLTEGA poolt 18, vastu ei hääletatud, otsustati lõpetada läbirääkimised.

Muudatusettepanekute läbivaatamine.
Muudatusettepanek nr 1
Esitaja õiguskomisjon, 17.11.2006
Tõsta linnavolikogu kantselei alaeelarve palgafondi võrdeliselt linnavalitsuse palgafondiga. Kuludele lisada juurde 18 000 krooni. Sama summa võrra suurendada tulude prognoosi.
Seletuskiri.
Õiguskomisjon pidas vajalikuks tõsta volikogu 2007. aasta kantselei palgafondi võrdeliselt linnavalitsuse ametnike palgafondiga, kuna esitatud eelnõu on samas mahus, mis on 2006. aasta volikogu alaeelarve.
Linnavalitsuse seletus.
Esitatud eelarve eelnõus kajastuv volikogu personalikulu katab kantselei töötaja palgatõusu 16%, võrdeliselt kavandatava linnavalitsuse palgatõusuga.
Linnavalitsuse ja rahanduskomisjoni seisukoht on mitte arvestada.

Muudatusettepaneku esitaja hääletamist ei nõudnud. Seega muudatusettepanek nr 1 jääb arvestamata.

Rahanduskomisjoni ettepanek: lõpetada eelnõu teine lugemine ja võtta Haapsalu linna 2007. aasta eelarve vastu esitatud kujul.

Lõppsõna.
Linnapea Teet Kallasvee.
On hea meel, et jõulurahu ajal mõnes mõttes jõulurahu-eelarvet üle pika aja vastu võtame. Mati Seppi küll väikese tõrvatilga hetk tagasi sisse lasi, aga eks ka seda peab meepotis olema. Sisuliselt oleme valmis hiljaks jäänud muudatusettepaneku punkte arutama ja kaaluma. Kutsun komisjonide liikmeid osalema aruteludel, milliseid tänavaid parandame, kuidas linnaliiklust korraldame jne. Hea, kui valijate hääl kõlaks läbi komisjonide meieni, kuidas linna eelarve vahendeid ette valmistada ja kasutada. Tulge ja olge meile toeks!

Tõepoolest jääme erimeelseks informatiivse linnalehe osas. Linnaelanike aastatagusest küsitlusest selgus, et sellisel kujul vajatakse linnavalitsuse informatsiooni.
Palun, alati, kui on põhjust, öelge otsekoheselt välja, kui linnavalitsus on teinud mingit poliitilist reklaami-propagandat linnalehe kaudu. Oleme väga kiivalt jälginud, et leht täidaks oma ülesannet linnakodanike informeerimiseks. Soovime lähiajal koos teiega arutada, milline see linnaleht võiks tulevikus välja näha. Oleme planeerinud seda küsimust arutada ka linna kultuurikomisjoniga.

Aitäh, et olete olnud nii üksmeelsed ja linna eelarvesse suuri muudatusettepanekuid ei esitanud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud, erapooletuid 4.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 24 „Haapsalu linna 2007. aasta eelarve kinnitamine” (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige Urmas Sukles, osaleb 17 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 3

Munitsipaaleluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Käesolev kord on vajalik, et reguleerida munitsipaaleluruumide kasutamise korda Haapsalu linnas. Eelnõuga tehakse ettepanek käsitleda munitsipaaleluruume ühtse linnale kuuluva varana, millest volikogu otsuse alusel on võimalik eraldada sotsiaaleluruumid ja tööandja eluruumid.

Munitsipaaleluruumide kvalifitseerimine sotsiaaleluruumideks ja tööandja eluruumideks saab toimuda linnavalitsuse ettepanekul volikogu otsusega. Eelduseks on konkreetne soov või taotlus. Käesolevaks ajaks sotsiaalkorteriks nimetatud eluruumid säilitavad oma staatuse ning korras käsitletud menetlus on aktuaalne uute sotsiaalkorterite nimetamisel. Tööandja eluruum on eelnõusse toodud eeldusel, et linnal võib tulevikus vaja minna nn ajutisi lahendusi, kus eluruum antakse hädavajaduse korral kasutamiseks linnale oluliste avalike teenuste osutamise jätkamiseks või parendamiseks. Siinkohal on mõeldud eelkõige SA Läänemaa Haigla ja munitsipaalkoolidega tõusetunud reaalsed vajadused, kus kvalifitseeritud spetsialisti saamine nimetatud töökohtadesse võib eeldada eluruumi pakkumise vajadust.

Menetluslikult on eelnõus uudsena sisse toodud eluasemekomisjoni loomise vajadus, mis osutuks asutuse siseseks organiks, kes juhib ja koordineerib munitsipaaleluruumide kasutusse andmise menetlust. Otsustajateks jääb linnavalitsus ning tööandja eluruumi puhul uudsena volikogu.
Eelnõus toodud munitsipaaleluruumi kasutusse andmise kriteeriumid on täna juba tegelikkuses rakenduses sotsiaaleluruumide osas.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Tekkis küsimus, kas KredEx-i rahade eest soetatud korterid suunatakse ka erastamisele, seadus seda praegu ei näe ette.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 25 „Munitsipaaleluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Vara võõrandamine otsustuskorras (Õhtu kallas 25-1, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.
Ettepanek: müüa üürnikule, Marika Illik`ule, korteriomand asukohaga Õhtu kallas 25-1, üldpinnaga 80,1 m2.
Hoones olev teine korter jääb linnale, kuna linnal puudub alus otsustuskorras vara võõrandamine temale.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Valdo Maisalu küsis, miks linnavalitsus ei taha selle probleemiga tegeleda? Selge, et tegemist on pika ja keerulise protsessiga. Kui Illik omanikuna tahab algatada uut detailplaneeringut, kas linnavalitsus teise omanikuna on nõus notari juurde minema?

Vastas hr Maiste. Loen ette täiendava info, mis puudutab kolmandat korteriomandit.
Haapsalu Linnavalitsuse poolt alustati Õhtu Kallas 25 osas maa munitsipaalomandisse taotlemist 1997. aastal. 1998. aastal kanti Õhtu Kallas 25 kinnisturegistrisse. 2001. aasta 17. detsembris oli tulekahju Õhtu Kallas 25 abihoone tagumises osas, mida seni oli kasutanud eluruumina Helvia Orumaa. Tulekahju käigus hävis osa hoonest, 26 m2.
Linnavalitsuse 13.01.05 korraldusega nr 27 algatati detailplaneering. Planeeringu eesmärk oli Õhtu Kallas 27 väikeelamukrunt jagada kaheks. Kus uus üldmaakrunt tagaks naabruses asuvale korruselamule juurdepääsu avalikus kasutuses olevale linna maale. Planeeringu käigus ei muudetud Õhtu Kallas 25 ja 27 vahelist krundipiiri.
Detailplaneeringu käigus märgiti ära ka olemasolev ehitiste arv ja seisukord: “ Kummalgi krundil asub üks puitelamu ja suhteliselt amortiseerinud puidust abihooned.” Detailplaneeringus on ära toodud ka kruntide ehitusõigused: “ Olemasolevad amortiseerunud kuurid võib lammutada ja nende asemele ehitada uued abihooned”.

Linnavalitsus tellis 25.05.06 FIE Tiia Asta Lehismetsalt Õhtu Kallas 25 inventariseerimise, mille alusel moodustus kaks korteriomandit, korter nr 1 suurusega 80,1 m2, mida üürnikuna kasutab Illik Marika ja korter nr 2, suurusega 29.6 m2, mida üürnikuna kasutab Helle Ida Tammela. Nimetatud inventariseerimismaterjalide alusel on tehtud ka kandemuudatus ehitisregistris 14.09.06 2003. aasta lõpul (volikogule valmistati ette eelnõu, koostas Valdo Maisalu, mille volikogu juhatus esitatud kujul tagasi lükkas 31.10.03) otsustas linnavalitsus anda elanikele võimaluse erastada üürilepingu alusel linna omandis olevatel kinnisasjadel asuvad eluruumid, mis olid 1994. aastal Haapsalu Linnavolikogu 25.03.94 otsustega nr 36 ja linnavolikogu 27.05.94 otsusega nr 48 kuulutatud erastamisele mittekuuluvateks eluruumideks.

Reaalse tegevuse ajaks 2005. a oli võimalus erastamiseks seadusest tulenevalt lõppenud, kogu protsess toimus algusest peale otsustuskorras müügi alusel, millest lähtuvalt sama tegevus jätkub ka praegu. Juba enne (erastamise) otsustuskorras müügi protsessi algust oli Helvia Orumaa eluruum füüsiliselt olematuks muutunud, mida tõestavad ka eeltoodud linnavalitsuse poolt algatatud toimingud (detailplaneeringu ja inventariseerimise tellimised.)
Seega ei ole võimalik müüa olematut asja.

Volikogu liige Valdo Maisalu (2). Ma ei saanud vastus eelmisele küsimusele. Kas Orumaa küsimus on lahendatud või on linnavalitsus nõus küsimust edaspidi arutama?

Vastas hr Maiste. Kui ilmnevad uued vajadused, vaatab linnavalitsus selle kindlasti läbi. Seni ei ole Helvia Orumaa linnavalitsusele esitatud mitte ühtegi taotlust korteri saamiseks, ta elab aastaid väljaspool linna.

Volikogu liige Valdo Maisalu (3). Avaldusi esitati kaks ja on väga kahetsusväärne, kui need on kadunud.

Vastas hr Maiste. Linnavalitsuses ei ole pr Orumaa avaldusi registreeritud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Eelnõu on menetluses juba teist korda ja tekitab hr Maisalu poolt kirgi. Komisjoni palvel tegeles linnavalitsus eelnõuga sügavamalt. Isik, kes omas krunti, ei ole esitanud avaldust. Kui isiku soov oleks siiras, siis oleks ta ka linnavalitsuse käinud.

Usaldame täitevvõimu ja ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Lõppsõna.
Kuulati linnapea Teet Kallasveed.
Teadaolevalt põles 2001. aastal ära korter ja seega kadus ka eluruum. Järjepidevuse hoidmiseks oleks pidanud tookord kas linnavalitsus või perekond taastama korteri. Ei ole eluruumi, ei ole järjepidevust.
Algatasime detailplaneeringu, et oleks ettevalmistav tegevus. Tookord töötas linnavalitsuses Valdo Maisalu. Kahju, kui ta omas informatsiooni, kuid ei avaldanud seda.
Täna ei ole korteriomandit. Just äsja võtsite vastu korra ja inimene saab esitada avalduse. Kui vastab nõutud kriteeriumitele, siis saame ka korvata.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu 1.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 91 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Õhtu kallas 25-1, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Vara võõrandamine otsustuskorras (Õhtu kallas 27, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind. Ettepanek müüa üürnikele üürilepingutega koormatud kinnistu:
Korter nr 1, üldpinnaga 64,4 m2, hinnaga 71 816 Eesti krooni Maret Aavik´ule.
Korter nr 2, üldpinnaga 25,3 m2, hinnaga 28 249 Eesti krooni Lüüli Jutt´ile.
Korter nr 3, üldpinnaga 22,1 m2, hinnaga 24 590 Eesti krooni Toivo Uussaar´ele.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 92 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Õhtu kallas 27, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Vara võõrandamine otsustuskorras (Karja tn 10, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.

Õiguskomisjon esitas muudatusettepaneku jätta välja eelnõu p 1.3, kuna Maie Sander on erastanud enne 1996. aastat korteri, ei ole temal enam õigust osta korterit otsustuskorras.
Linnavalitsus toetas õiguskomisjoni muudatusettepanekut täielikult ja toetab, et müüa üürnikele üürilepingutega koormatud kinnistu:

Ettepanek võõrandada otsustuskorras:
Korter nr 2, üldpinnaga 33,5 m2 hinnaga 17 626 Eesti krooni, Leida Alasi´le.
Korter nr 4, üldpinnaga 22,1 m2 11 581 Eesti krooni Õie Eller´ile.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu muudetud kujul vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Seoses sellega, et Maie Sander on erastanud 4. oktoobril 1995. aastal korteri Kastani tn 12-21, ei ole temal enam õigust osta korterit otsustuskorras. Seetõttu esitasime alljärgneva muudatusettepaneku:
Jätta eelnõust välja punkt 1.3:
„1.3. 668/2454 mõttelist osa maatükist ja ehitistest ning reaalosana korter nr 5, üldpinnaga 66,8 m2 (kinnistusregistriosa nr 2259632), hinnaga 35 120 (kolmkümmend viis tuhat ükssada kakskümmend) Eesti krooni Maie Sander´ile (Karja tn 10-5, 90503 Haapsalu).”

Ettepanek volikogule : toetada eelnõud muudetud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekute läbivaatamine.

Muudatusettepaneku hääletamist ei nõutud. Seega arvestati õiguskomisjoni muudatusettepane-kuga.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 93 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Karja tn 10, Haapsalu)” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees