VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								23. veebruar 2007 nr 18

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.40.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 19 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed Kaido Antsve ja Andreas Rahuvarm.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Märt Maiste (registreerimisleht lisatud).

Arutati päevakorda.
Volikogu esimees Arder Väli tegi ettepaneku lisada istungi päevakorra viimaseks punktiks eelnõu Rahvakohtunikukandidaatide nimekirja kinnitamine arutelu.

Häältega poolt 19 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 18. istungi päevakord:
1. Haapsalu Linnavolikogu õiguskomisjoni liikme kinnitamine
Ettekandja			õiguskomisjon

2. Haapsalu linna 2007. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

3. Haridusasutuste personali töötasustamise alused 2007. aastal
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

4. Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

5. Sadama nime määramine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
6. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine Kalda tn 40, Haapsalu
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

7. Maa munitsipaalomandisse taotlemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

8. Koolilõuna maksumus üldhariduskoolides
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

9. Kaubiku rentimine Haapsalu Sotsiaalmajale
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

10. 2006. aasta eelarve kasutamata jäänud assigneeringute sulgemine ja järgmisesse eelarveaastasse üle minevate assigneeringute kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

11. Haapsalu Linnavolikogu 30.06.2006 määruse nr 14 Ühisveevärgi ja - kanalisatsiooni liitumistasu kompenseerimise kord muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

12. Haapsalu Linnavolikogu 26.11.2004 määrusega nr 47 kinnitatud Haapsalu linna ehitusmääruse muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

13. Haapsalu linna esindaja vahetamine Eesti Linnade Liidu esinduskogus
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

14. Haapsalu linna esindaja vahetamine Läänemaa Omavalitsuste Päeva esinduskogus
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

15. Linnavalitsuse informatsioon volikogule 2006. aasta reservfondi kasutamise kohta
Ettekandja				linnavalitsus

16. Haapsalu linna 2007. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

17. Rahvakohtunikukandidaatide nimekirja kinnitamine
Ettekandja				volikogu esimees
Kaasettekandja			õiguskomisjon
Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu Linnavolikogu õiguskomisjoni liikme kinnitamine

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi ettekannet.
Seoses Lauri Luik volikogu liikme volituste taastamisega ning arvestades õiguskomisjoni ja juhatuse ettepanekut esitas õiguskomisjon eelnõu, millega vabastatakse Haapsalu Linnavolikogu õiguskomisjoni liikme kohustustest Heino Tamm ja kinnitatakse õiguskomisjoni liikmeks 

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud. Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 104 „Haapsalu Linnavolikogu õiguskomisjoni liikme kinnitamine” (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige Jaanus Karilaid. Saalis 18 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna 2007. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
TULUD
Haapsalu linna 2007. aasta eelarve kinnitati volikogu poolt 22.12.2006 määrusega nr 24. Riigi poolsete eraldiste jaotus kohalikele omavalitsustele kinnitatakse Vabariigi Valitsuse poolt veebruaris. Tulenevalt eeltoodust muutusid esialgselt linna eelarvesse prognooside põhjal planeeritud eraldised. Esimese lisaeelarve eesmärgiks on viia Haapsalu linna eelarve kooskõlla riigi poolt eraldatud tegelike toetustega.
Lisaks sai võimalikuks täpsustada teiste KOV õpilaste koolitusest laekuvate vahendite suurust arvestades täpsustatud õpilaste arvu ja kohamaksu Haapsalu koolides.

Sihtotstarbelised toetused riigilt ja riigi asutustelt (3500.00)
Sihtotstarbelise toetusena riigilt oli linna eelarves 2006. aasta põhjal prognoositud Raamatukogule 1375 347 krooni, tegelik eraldatud toetus osutus 57 454 krooni võrra suuremaks. Lisandunud toetuse võrra suurendatakse ka Raamatukogu kulusid.
Sihtotstarbelised toetused põhivarade soetamiseks (3502)
2006. aastal alustati Lasteaed Pääsupesa renoveerimist, mida riigi poolt otsustati toetada 3 600 000 krooni ulatuses. Kuna objekti üleandmine ehitaja poolt toimus alles detsembris, nihkus Riigi poolne viimase toetuse osa väljamaksmine summas 1810 951 krooni 2007. aastasse.
Kuna 2006. aastal kattis linn lasteaia ehitusega seotud kulud vaba kassa jäägi arvelt, siis 2007. aastal taastatakse riigi poolt laekunud summa ulatuses vaba kassa jääk.
Tasandusfond (352.00)
Haapsalu linna eelarvele riigi poolt eraldatud tasandusfond jaguneb kaheks.
Riigieelarve seaduse § 4 (1) alusel eraldatud tasandusfondi eraldis suurenes esialgselt prognoositust 1896 000 krooni võrra.
1.	Riigieelarve seaduse § 11 (2) alusel eraldatud tasandusfondi  eraldised koosnevad mitmest komponendist, mis kokku suurenesid eelnevalt prognoosituga võrreldes 1111 693 krooni võrra.
Arvestades sellega, et muudeti erinevate kulutuste finantseerimist riigi poolt tekib vajadus teha muudatusi ka linna eelarve kuludes.
KULUD
Reservfond
Riigi poolsetest täiendavatest eraldistest hariduskuludeks suurendatakse koolide personali- ja majandamiskulusid vastavalt Lisale. Reservfondi on jäetud kasutamata riiklikud hariduse rahad summas 2 851 863 krooni, mille jagamine koolidele sõltub õpilaste arvust koolides alates järgmisest õppeaastast.

Omavalitsuste liikmemaks ja ühistegevuse kulud (01800)
Omavalitsuste liikmemaksud, mis eelnevalt olid majandusliku sisu järgi kajastatud majandamiskuluna on uues eelarves kirjas eraldistena (artikkel 55 asemel artikkel 45)
Lisaks on Läänemaa Omavalitsusliidu liikmemaksu suurendatud 320 000 krooni võrra ja muid liikmemakse vähendatud 10 000 krooni võrra.
Liikmemaksu suurenemise tingis Läänemaa Omavalitsusliidu otsus võtta maakondlike ühisürituste kulutused ühe komponendina arvesse liidu liikmemaksu arvestamisel. Eelnevalt tasus linn Omavalitsusliidule maakondlike ühisürituste korraldamise eest eraldi maksena, mis kajastus haridusürituste kulus.

Sporditegevuse (08102) kulusid suurendatakse eelnõu kohaselt 10 000 krooni võrra, seoses Haapsalus Jääpurjetamise EM korraldamise toetamisega.

Laste huvialategevusega seotud üritused (081062) saavad täiendavalt tegevuse toetuseks juurde 30 000 krooni. Täiendavast toetusest kaetakse huvijuhtide tasustamise kulusid.

Raamatukogu, Haridusüritused, Riiklik toimetulekutoetus
Korrektuurid nende tegevusalades tulenevad otseselt riigi poolsete eraldiste muutmisest. Riikliku toimetulekutoetuse (10701) vahenditele on lisandunud täiendavalt Sotsiaaltoetuse ja -teenuste korraldamiseks ja arendamiseks mõeldud riiklikud vahendid summas 352 000 krooni.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Urmas Sukles soovis teada, kui palju kallines lasteaia „Pääsupesa” rekonstrueerimine võrreldes planeerituga?
Vastas M. Schwindt. Teatud tööd lisandusid hädasunnil, kuid kogusumma märkimisväärselt ei suurenenud. Täpselt numbriliselt ei oska vastata.

Aselinnapea Toivo Heina repliik: suurenes üle 300 tuh kr.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: 1. Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekud esitada ühe tunni jooksul kella 15.15-ks.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisi ei avatud.

OTSUSTATI:
1. Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekud esitada ühe tunni jooksul kella 15.15-ks.

Päevakorrapunkt nr 3

Haridusasutuste personali töötasustamise alused 2007. aastal

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Käesolev kord reguleerib linna haridusasutuste töötajate töötasustamise aluseid, palgaastmeid ja palgamäärasid abipersonalist kuni haridusasutuste juhtideni.
Palgaastmete ja –määrade aluseks on linnavalitsuse palgamaatriks, mis on ühine nii riiklikest hariduseraldistest kui linnaeelarvest palka saavatele haridusasutuste töötajatele. Palgamäärad on tõusnud keskmiselt 16%.

Kultuurikomisjon esitas muudatusettepanekud ja linnavalitsus toetas neid.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu muudetud kujul määrusena vastu võtta.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Andres Ammase kaasettekannet.
Linnavalitsus tegi head tööd ja dokument on iga aastaga parem ja täpsem. Komisjon esitas neli muudatusettepanekut tänu Aidi Valliku ja Mati Seppi headele mõtetele. Aitäh neile! Nüüd on tavakooliõpetajatega viidud samasse süsteemi spordikooli treenerid ja oleme pisut rõhutanud ka gümnaasiumi astme klassijuhatajate keerulist tööd ja nende palgaskaalat tõstnud. Haapsalu linn on olnud tubli ja on seni maksnud rohkem kui miinimumi.
Ettepanek: arutada läbi muudatusettepanekud ja seejärel toetada eelnõud muudetud kujul. Arvame, et meie pedagoogid väärivad pisut suuremat palgatõusu. Kui näeme, et linna eelarves tekivad raskused, siis linna eelarvesse hea maksude laekumise baasil saame lisaeelarvest abi, kui muidu toime ei tule.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro küsis, kas olete välja arvestanud, kas see suurenemine mahub linna eelarvesse?
Vastas hr Ammas. Mahub küll. Sügisel ju kõik muutub, praegu me ei tea, palju lapsi tuleb, mitu klassi komplekteeritakse. Klasside arvust sõltub õpetajate tasustamine. Peaks tulema välja.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekute läbivaatamine:

Muudatusettepanek nr 1
Täiendada § 3 lõikega (1´) järgmises sõnastuses:
„(1´) Treenerite kutsestandardite III, IV ja V aste võrdsustatakse vastavalt pedagoogi, vanempedagoogi või pedagoog-metoodiku palgaastmega.”

Vajalik sidumaks treenerite kutsestandartiga kehtestatud astmed pedagoogide vastavate ametijärkudega.
Hääletamist ei nõutud. Arvestatud.

Muudatusettepanek nr 2
Muuta § 3 lg 3
„(3) Õpetajana töötava isiku, kelle kvalifikatsioon ei vasta pedagoogide kvalifikatsiooninõuetele, palgaaste keskhariduse ja keskerihariduse puhul on 5 ning kõrghariduse puhul 8. Haridusasutuse juht võib vabade palgavahendite olemasolul nimetatud isikute palgamäära suurendada kuni 2 palgaastme võrra.” ja lugeda eelnõu punkt järgmiselt:
„(3) Õpetajana töötava isiku, kelle kvalifikatsioon ei vasta pedagoogide kvalifikatsiooninõuetele, palgaaste keskhariduse, keskerihariduse ja treenerite kutsestandardite I astme puhul on 5 ning kõrghariduse ja treenerite kutsestandardi II astme puhul on 8. Haridusasutuse juht võib vabade palgavahendite olemasolul nimetatud isikute palgamäära suurendada kuni 2 palgaastme võrra.”

Vajalik sidumaks treenerite kutsestandartiga kehtestatud astmed pedagoogide vastavate ametijärkudega.
Hääletamist ei nõutud. Arvestatud.

Muudatusettepanek nr 3
Muuta § 4 lg 1 p 2 ja asendada numbrid „700-1200” numbritega „900-1400”

Vajalik likvideerimaks suurt erinevust põhikooli ja gümnaasiumiklasside klassijuhatajate töötasude vahel.
Hääletamist ei nõutud. Arvestatud.

Muudatusettepanek nr 4
Muuta eelnõu lisa 1 „Haapsalu linna haridusasutuste personali palgaastmed ja palgamäärad” järgmiselt:
4.1 palgaastmega nr 13 määratud palgamäära „8300” ja lugeda uueks palgamääraks „8600”;
4.2 palgaastmega nr 15 määratud palgamäära „9450” ja lugeda uueks palgamääraks „9900”.

Vajalik tagamaks õpetajatele ja vanemõpetajatele samaväärne palgatõus võrreldes teiste töötajatega.
Hääletamist ei nõutud. Arvestatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 27 „Haridusasutuste personali töötasustamise alused 2007. aastal” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Uue Haapsalu linna elanikkonnale sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise korra väljatöötamise vajadus on tingitud alljärgnevatest asjaoludest:
1)	2003. a detsembrikuus Haapsalu Linnavolikogu poolt vastuvõetud “Sotsiaaltoetuste maksmise kord Haapsalu linnas” sisaldab elanikkonnale sotsiaaltoetuste määramiseks ja maksmiseks ebapiisavalt regulatsioone, mistõttu linnavalitsuse sotsiaalkomisjon teeb sageli otsuseid toetuste maksmiseks või mittemaksmiseks üksnes kaalutlemise ja põhjal, millega võib kaasneda toetust taotlevate linnakodanike ebavõrdne kohtlemine;
2)	Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord on süstematiseeritud – on eraldi loetletud sissetulekust sõltuvad sotsiaaltoetused ja sissetulekutest sõltumatud sotsiaaltoetused. Selline süsteemi loomine annab võimaluse kõik Haapsalu linna poolt kehtestatud sotsiaaltoetuste korrad koondada ühtsesse korda, mis eelkõige on arusaadav ja lihtne abivajajale, kes toetust taotleb;
3)	Uus sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord on täpsustatud mitme toetuse määramise tingimusi. On laiendatud võimalusi toetuste taotlemiseks ka neile peredele ja isikutele, kes täna ei ole küll toimetulekutoetuse saajad, kuid kelle sissetulekud ei ole piisavad oma igapäeva elu korraldamiseks ja seda eriti juhul, kui neil peredel on kas puudest või tervislikust seisundist tingituid erivajadused. elavad sisuliselt sama vaeselt;
4)	Uue korraga on kehtestatud mitmed uued toetuse liigid, mis annavad linna vähekindlustatud elanikkonnale täiendavaid võimalusi igapäevaelus toimetulemisel.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Teet Kallasvee küsis, kas korra paremaks lugemiseks ei ole valmimas risttabel?
Vastas pr Danilov. Ettepanek on hea ja oleme arutanud sotsiaalosakonnas ja sotsiaalkomisjonis. Arvan, et see tabel saab olema ja nii püüame inimestele arusaadavat infot tekitada. Kindlasti avaldame ka koduleheküljel.

KUULATI õiguskomisjoni aseesimehe Mati Seppi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul. Komisjoni liikmetel tekkis mõte, et kas näiteks volikogust lahkuvatele asendusliikmetele-väikelaste emadele, ei võiks samuti maksta toetust?

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 28 „Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Sadama nime määramine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
AS Westmeri 05.01.2006 Haapsalu Linnavalitsusele esitatud avalduse, milles aktsiaselts palub määrata passistatavale sadamale nimeks WESTMERI sadam, põhjendades taotlust olemasoleva äriühingu nimega ja juba ametliku kohanimena kasutuses oleva Westmeri tänava nimega.

Linnavalitsus esitas eelnõu volikogule arutamiseks 17.02.2006. aastal. Volikogus eelnõu menetlemise ajal esitati täiendavaid asjaolusid (kohtuvaidlus sadama territooriumiga vahetult seotud kai üle), mis sundisid volikogul eelnõu linnavalitsusele tagastama. Tänaseks on nimetatud vaidlused lõppenud ning sellest tulenevalt on ära langenud ka takistavad asjaolud eelnõu uueks menetlemiseks.

Westmeri tänavale on ametlik kohanimi antud AS Lääne Kaluri tootmispiirkonna detailplaneeringu alusel Haapsalu Linnavalitsuse 09.03.1998 määrusega nr 4 ja tänavanimi on kinnistunud antud piirkonna kohanimena.
Ajalooliselt sellel Suurholmi osal eraldi kohanime ei ole olnud, kuna 1980-ndate aastateni asus sellel kohal meri. Lähim kohanimi, mida kasutati Holmi tänava kruntide väljaandmisel oli Kamtšatka.
Antud sadama nimeobjektiks on Westmeri tn 1 kinnistu, mille ääres paiknevad kaid. Taotletava nime puhul on äratuntavad eestikeelsete sõnade vormid.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.
Volikogu liige Urmas Sukles küsis, milline oli kohtulahend?
Vastas hr Hein. AS Evore võitis.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 29 „Sadama nime määramine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine Kalda tn 40 Haapsalu

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Planeerigu algatamise ettepaneku tegi maaomanik Peeter Turnau, kes soovib õigusvastaselt võõrandatud ja nüüdseks tagastatud Kalda tn 40 krundi planeerimist väikeelamumaaks. Linna üldplaneeringu koostamise käigus antud teemat arutati, kuid lõplikule kokkuleppele ei jõutud. Linnavalitsus on seisukohal, et olemasoleva haljasala hoonestatavaks alaks muutmine peab toimuma avaliku detailplaneeringu protsessi kaudu.

Planeeritav hoonestamata krunt asub miljööväärtuslikul alal.
Planeeringu eesmärk on 4 643 m2 suuruse maaüksuse kruntimine ja kruntidele ehitusõiguse ning arhitektuursete hoonestustingimuste määramine.
Kavandatakse kuni kahekorruselist hoonestust, väikeelamu või ridaelamukrunte. Elamud jätkaks Kalda tänava hoonestusala, järgiks sama ehitusjoont jms.
Antud töö juures tuleb planeerimisel arvestada olemasolevate heas seisukorras olevate puudega, Jaama ringilt peaks avanema vaade lahele, seega sellel suunal ei ehitata maju.
Haljasalal paiknev Osmussaare garnisoni mälestuskivi, mille ümbrust hooldatakse veteranide poolt, vajab uut asukohta.
Planeeringu puhul korraldatakse ka eskiislahenduse avalik arutelu.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Komisjon arutas ja otsustas teha ettepaneku muuta eelnõu lähteülesande punkti 4 „Nõuded koostatavale planeeringule” alapunkti 4.2.2 punkti 2: „- ehitistest planeerida kas väikeelamu- või ridaelamukrunte” ja sõnastada „- ehitistest planeerida väikeelamukrunte”. Kalda tänava selles osas asuvad ainult väikeelamukrundid. Arvestades ümbritsevat miljööd, jätkata Kalda tänava äärse maa-ala planeerimist samalaadsete väikeelamukruntidega.

Ettepanek: toetada eelnõud muudetud kujul ja võtta vastu otsusena.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud. Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Muudatusettepaneku läbivaatamine.
Muuta eelnõu lähteülesande punkti 4 „Nõuded koostatavale planeeringule” alapunkti 4.2.2 punkti 2: „- ehitistest planeerida kas väikeelamu- või ridaelamukrunte” ja sõnastada järgmiselt:
„- ehitistest planeerida väikeelamukrunte”.
Hääletamist ei nõutud. Arvestatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani lõpphääletamisele ettepaneku toetada eelnõud muudetud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 105 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine Kalda tn 40, Haapsalu” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Maa munitsipaalomandisse taotlemine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Vastavalt maa munitsipaalomandisse andmise korrale toimub maa munitsipaalomandisse taotlemine kohaliku omavalitsuse vastava volikogu vastava otsuse alusel.
Haapsalu linna omandisse kuuluvad tänavarajatised, mille alune maa kuulub hetkel riigi omandisse.

Käesoleva eelnõuga esitame volikogule otsustamiseks tänavarajatiste aluse ning neid teenindava maa munitsipaalomandisse taotlemise (maareformi seaduse § 28 lg 1 p 1). Ette on valmistatud 20 tänava materjalid. Kõik need tänavad on kantud avalikult kasutatava teena riikliku teeregistrisse. Tänavamaa ulatuse määrab teeregistrisse kantud tänava pikkus ja tänavaääres asuvate, juba omandisse vormistatud, katastriüksuste piir. Kogu see maa on tänavahoiu korrastamiseks vajalik maa.
Eelnõu lisaks on asendiplaanid, mis vastavad maa munitsipaalomandisse andmise korras kehtestatud nõuetele.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 106 „Maa munitsipaalomandisse taotlemine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Koolilõuna maksumus üldhariduskoolides

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Eelmine toidupäevamaksumuse korrigeerimine toimus 2005. aasta 1. jaanuari seisuga. Siis kinnitati kaks erinevat hinda: Haapsalu Wiedemanni gümnaasiumile (toitlustajaks kool=linn) 14 krooni ja eraettevõtjale 15 krooni. Hinnaerinevuseks oli asjaolu, et eraettevõtja toiduhinna sisse oli rehkendatud ka elekter, vesi, palgad, prügi, remont, köögiseadmete väljavahetamine jne.

Et senise hinnakujundusega toetati kunstlikult ühes koolis käivate laste vanemaid (linn sisuliselt doteerib palka, elektrit jne), st suhtuti vanematesse erinevalt, siis võrdse kohtlemise printsiipi arvestades oleks pidanud hinnapoliitika üks olema.
Käesolevast aastast oleme koolide eelarved koostanudki võrdsetel alustel. Meie otsust toetas ka asjaolu, et põhikooli lõpuni on lapse jaoks toit tasuta, st riiklikult kompenseeritakse osa ja linn finantseerib teise osa. Vaja veel vaid kehtestada võrdne uus hind (sõltumata toitlustajast).
Samas on kahe aasta jooksul tuntavalt kallinenud toiduained (mistõttu ei ole enam võimalik täisväärtuslikku einet vana hinnaga pakkuda), samuti on suurenenud töötasud, käesolevast aastast ka elekter. Seega on vajalik tõsta toidupäevamaksumusi igas linna koolis. Käesolevaks aastaks oleme arvestanud toidupäeva maksumuseks 16 krooni.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 107 „Koolilõuna maksumus üldhariduskoolides” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Kaubiku rentimine Haapsalu Sotsiaalmajale

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus taotleb luba Sotsiaalmajale uue kaubiku soetamiseks kasutusliisingu tingimustel. Olemasolev kaubik Peugeot Boxer Avestark (vl 1998) planeeritakse müüa ja laekunud vahenditest tasuda uue sõiduki esimene osamakse. Olemasolev kaubik on kasutusel invataksona ning on amortiseerunud vajades põhjalikku remonti. Invatõstuk demonteeritakse ja paigaldatakse uuele kaubikule. Rahanduskomisjon tegi ettepaneku muuta sõna „kaubik” sõnaga „väikebuss” ja suurendada ostusummat, mõlemad muudatusettepanekud on vajalikud ja linnavalitsus toetab täielikult.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu muudetud kujul otsusena vastu võtta.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Eelnõu muudatusettepanekud on tehtud seoses Haapsalu Sotsiaalmaja vajadusega soetada väikebuss, mitte kaubik. Sotsiaalmaja vajab väikebussi taksoteenuse osutamiseks, mida aga kaubikuga ei ole lubatud teha.

Eelnõus esitatud väikebussi maksumus koos käibemaksuga mitte üle 360 000 krooni on rahanduskomisjoni hinnangul väikebussi kohta liiga madal. Väikebussi parameetrid peavad tagama olemasoleva invatõstuki kasutamise võimaluse ja võimaldama taksoveoteenuse osutamist. Analoogiliste väikebusside hinnad võivad ulatuda ca 425 000 kroonini.
Ettepanek: toetada eelnõud muudetud kujul ja võtta vastu esitatud kujul.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekute läbivaatamine:
Muudatusettepanek nr 1
Muuta eelnõu pealkirjas ja punktis nr 1 sõna „Kaubiku” ja asendada see sõnaga „Väikebussi”.

Hääletamist ei nõutud. Arvestatud.

Muudatusettepanek nr 2
Muuta eelnõu punktis nr 1 summat „360 000” ja asendada see summaga „425 000” ning lugeda eelnõu punkti järgmiselt:
„Lubada Haapsalu Linnavalitsusel korraldada hange Haapsalu Sotsiaalmajale väikebussi kasutusliisingu lepingu sõlmimiseks 2007. aastal. Väikebussi maksumuses koos käibemaksuga mitte üle 425 000 krooni ja liisingu tähtajaga mitte üle 4 aasta.”

Hääletamist ei nõutud. Arvestatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 108 „Väikebussi rentimine Haapsalu Sotsiaalmajale” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10
2006. aasta eelarve kasutamata jäänud assigneeringute sulgemine ja järgmisesse eelarveaastasse üle minevate assigneeringute kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linna eelarve koostamise, muutmise ja täiendamise korra p 4.7 ning valla- ja linnaeelarve seaduse § 19 alusel otsustab eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringute sulgemisemise volikogu. Sulgemata assigneeringuid võib kasutada vabade rahaliste vahendite arvelt järgmisel eelarveaastal.
Käesolevas eelnõus on toodud lõpetamata projektid ja kasutamata fondide jäägid, mille lõpetamise või kasutamise kohustus tuleneb lepingutest, õigusaktidest või vältimatust vajadusest. Käesolevas eelnõus toodud üle kantavate assigneeringute mahus täiendatakse 2007. aasta eelarve kulusid vastavalt esitatud lisale summas 6 090 276 krooni.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 109 „2006. aasta eelarve kasutamata jäänud assigneeringute sulgemine ja järgmisesse eelarveaastasse üle minevate assigneeringute kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Haapsalu Linnavolikogu 30.06.2006 määruse nr 14 Ühisveevärgi ja - kanalisatsiooni liitumistasu kompenseerimise kord muutmine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Liitumistasude kompenseerimise korra eesmärgiks on kaitsta Haapsalu linna tervikuna saastava reovee eest. Käesolev korra muudatus peaks motiveerima keskmise ja sellest madalama sissetulekutega peredel ehitama välja kinnistusisesed trassid ja liituma ühisveevärgi ja kanalisatsiooniga. Eelnev kehtinud korra redaktsioon andis võimaluse saada kompensatsiooni ainult kaheksa tänava piirkonnas elavatel ja kinnistut omavatel isikutel.

Netosissetuleku määr ühe pereliikme kohta 3000 krooni on võetud arvestusega, et kinnistu omanikul jääb võimalus peale eluasemekulude mahaarvamist tasuda ka kinnistusiseste trasside väljaehitamise eest või tagastada selleks võetud laenu. Reaalne kompenseerimine linna poolt toimub alles peale liitumislepingu sõlmimist ja liitumistasu maksmist tõendava dokumendi esitamist linnavalitsusele. Kompenseerimisele kuulub 70% kehtestatud liitumistasudest.

2007. aastaks on kavandatud liitumistasude kompenseerimiseks kulutada eelarves selleks ette nähtud vahendeid summas 200 000 krooni.
Hetkel kehtiv liitumistasu liitumisel ühisveevärgiga on 9 150 krooni ja ühiskanalisatsiooniga 12 280 krooni.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Kommunaalkomisjon teeb ettepaneku linnavalitsusele: koostöös Haapsalu Veevärgiga kaaluda võimalusi kõigi linnakodanike vee ja kanalisatsiooniga liitumise osaliseks kompenseerimiseks või mingiks perioodiks liitumistasude vähendamiseks.
Kuna linnakeskkonna huvides on oluline, et võimalikult paljud majapidamised oleks liitunud kanalisatsiooniga, siis seoses sellega võiks töötada välja ka liitumist motiveerivad tegurid (näiteks: ajutine hinnaalandus, reostusmaks või midagi muud). Vist ainult kuus avaldust on esitatud kompenseerimiseks.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
KUULATI volikogu liiget Kalju Aigrot.
Hea, et see teema jälle päevakorras on. Tunnetan, et tuleb volikogusse veel mitu korda, kus me seda küsimust jupikaupa lahendame. Tuleks mõelda linna, kui terviku seisukohale: 200 liitumata kinnistut rajatud trasside kõrval on häbiasi. Paneme kitsendavaid tingimusi nii palju juurde, et polegi näha, et sajandi lõpuks inimesed liituvad sellega. Linnavalitsuses on arukaid inimesi ja volikogus on kaupmehi, ehk tasub mõelda - võib olla piisaks sellisest stimuleerimisest, et neli või kuus kuud teha kampaania, kus inimene saab poole hinnaga liituda. Miks mitte katsetada teha liitumine mingil perioodil atraktiivseks.
Praegune nõue ei ole minu meelest lahendus. Me tahame praegu kolme asja: et elanikud liituksid, et Veevärk saaks liitumisest maksimaalse tasu ja me ei taha eelarves näidata kompenseerime kulu. Kõike kolme on raske taotleda.

Olen Veevärgi nõukogust kaua eemal olnud ja ei tea, kuidas need asjad toimuvad, aga mul on kuri kahtlus, et sellel ajal, kui arvestati välja liitumistasu hinnad nii kanalisatsioonile kui ka veele, siis tehti arvutused ettevõtte seisukohalt. Rajatud trasside puhul võeti tegelik kulutus, aga jäeti maha võtmata toetused ja abirahad, mis sinna juurde pandi. Võib-olla oli nii, aga ehk ka mitte.
Haapsalu linn kui Veevärgi enamusaktsiate omanik, võib mõelda ka nii, et mitte otsida eelarvest seda raha ja kompenseerida, vaid Veevärgi siseselt leida mingi periood, kus Veevärk alandab oma liitumistasu hinda ja vaatame, mis siis juhtub.
Arvan, et liitumistasu on liiga suur ja ehmatab inimesed ära.

KUULATI volikogu liiget Teet Kallasveed.
Kalju, ära pane valitsuse liikmeid keerulisse seisu. Kui valitsuse liige on kõnepuldis, siis ta on linnavalitsuse liige. Kahestuda ta siin ei saa, ta ei saa muutuda samas ka Veevärgi nõukogu liikmeks. Dilemma: olla valitsuse või nõukogu liige.
Linnavalitsuse liikmele ei saa esitada küsimusi, mis puudutavad ettevõtte nõukogu tööd.
Ma ei ole Aigroga nõus. Arvan, et ei ole õige võtta maha kõik piirangud ja toetada kõiki. Sellega me sülitame näkku neile, kes õigel ajal tasusid liitumismaksu, kui raha väärtus oli hoopis teine. Täna tuleb just vaadata keskkonnatundlikku poolt, samuti sissetulekute poolt.
Loomulikult olen nõus, et linn peab andma signaali nõukogule, kes peab motiveerima ettevõtet liitumist müüma ja rakendama sanktsioneerivaid meetmeid. Seadust tulenevaid õigusi tuleb kasutada, et sundida inimesi liituma. Liitumise hind on libedale minek, kas on või ei ole. Projekt peab olema jätkusuutlik. Toodete ja liitumiste hinnad on välja arvutatud nii, et on arvestatud 10% omaosaluse rahaga ja ülejäänud on ju võõras raha.
Arvan, et oleks hea, kui volinikele tuleks rääkima Veevärgi juht, et harida meid.

Rohkem sõna ei soovitud.
Häältega poolt 18 volikogu liiget, otsustati lõpetada läbirääkimised.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

Mati Seppi palus kommunaalkomisjoni nimel vaheaega 5 min. Vaheaeg kell 15.15 kuni 15.20.
Lahkus Aidi Vallik, osaleb 17 volikogu liiget.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 30 „Haapsalu Linnavolikogu 30.06.2006 määruse nr 14 Ühisveevärgi ja - kanalisatsiooni liitumistasu kompenseerimise kord muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Haapsalu Linnavolikogu 26.11.2004 määrusega nr 47 kinnitatud Haapsalu linna ehitusmääruse muutmine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Volikogu 26.01.2007 määrusega nr 97 kinnitati Haapsalu Linnavalitsuse teenistujate ametikohtade põhigrupid ja koosseisunimestik, millega muudeti osa ametinimetusi ning sellest tulenevalt on vajalik muuta ka ehitusmäärust.

Lisaks oli ehitusmääruse tekstis paar ebatäpsust: 1) paragrahvi 13 lõikes 3 oli ekslikult lõiget nimetatud punktiks; 2) viited sulgudes õigusaktide väljaandmise avaldamise koha kohta on vananenud ning neid pole kohustuslik välja tuua, sest vastuvõetud õigusakte sageli muudetakse ning seega uus redaktsioon on uutes RT-des või VV õigusaktides.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 31 „Haapsalu Linnavolikogu 26.11.2004 määrusega nr 47 kinnitatud Haapsalu linna ehitusmääruse muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Haapsalu linna esindaja vahetamine Eesti Linnade Liidu esinduskogus

KUULATI linnasekretäri Erko Kalevi ettekannet.
Seoses Teet Kallasvee tagasiastumisega Haapsalu linnapea ametist ning arvestades järjepidevust on otstarbekas nimetada uueks esindajaks linnapea Ingrid Danilov ja tema asendusliikmeks aselinnapea Martin Schwindt.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 110 „Haapsalu linna esindaja vahetamine Eesti Linnade Liidu esinduskogus” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 14

Haapsalu linna esindaja vahetamine Läänemaa Omavalitsuste Päeva esinduskogus

KUULATI linnasekretäri Erko Kalevi ettekannet.
Seoses Teet Kallasvee tagasiastumisega Haapsalu linnapea ametist ning arvestades järjepidevust on otstarbekas nimetada uueks esindajaks Läänemaa Omavalitsuste Päeva esinduskogus linnapea Ingrid Danilov ja tema asendusliikmeks aselinnapea Martin Schwindt.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni aseesimehe Mati Seppi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 111 „Haapsalu linna esindaja vahetamine Läänemaa Omavalitsuste Päeva esinduskogus” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 15

Haapsalu linna 2007. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Linnavalitsus palub võtta eelnõu vastu esitatud kujul.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 32 „Haapsalu linna 2007. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 16

Linnavalitsuse informatsioon volikogule 2006. aasta reservfondi kasutamise kohta

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Ettekanne protokolli juures.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI: võtta linnavalitsuse informatsioon volikogule 2006. aasta reservfondi kasutamise kohta teadmiseks.

Istungi juhataja Arder Väli andis ettekande ajaks juhtimise üle aseesimehele Kalju Aigrole.

Päevakorrapunkt nr 17

Rahvakohtunikukandidaatide nimekirja kinnitamine

KUULATI volikogu esimehe Arder Väli ettekannet.
Pärnu Maakohus oma 29.12.2006 kirjaga teatab, et 30.04.2007 lõpevad seniste rahvakohtunike volitused. Sellest tulenevalt on Haapsalu Linnavolikogul vajalik esitada Pärnu Maakohtule uued rahvakohtuniku kandidaadid.

Rahvakohtunik osaleb õigusemõistmises maakohtus kohtumenetluse seadustes sätestatud alustel ja korras. Rahvakohtunik nimetatakse neljaks aastaks.

Rahvakohtunikukandidaadid valib kohaliku omavalitsusüksuse volikogu. Kandidaate võib esitada omavalitsusüksuse volikogu iga liige.

Maakohtu tööpiirkonda kuuluva omavalitsusüksuse volikogu esitatavate kandidaatide arvu määrab kohtu esimees. Rahvakohtunikukandidaatide arv peab olema võrdeline omavalitsusüksuse elanike arvu ja kohtu tööpiirkonna elanike arvu suhtega. Haapsalu Linnavolikogu poolt esitatavate rahvakohtunikukandidaatide arvuks on 7.

Rahvakohtunikukandidaatide nimekirja esitab omavalitsusüksuse volikogu maakohtule vähemalt kaks kuud enne rahvakohtunike volituste lõppemist. Nimekirjas märgitakse rahvakohtunikukandidaadi nimi, isikukood, aadress, töökoht ning amet või tegevusala.

Rahvakohtunikukandidaatide seast nimetab rahvakohtuniku ametisse kohtu juures asuv rahvakohtunike nimetamise komisjon, mille koosseisu kinnitab kohtu esimees.

Rahvakohtunikuks võib nimetada 25.–70. aastase teovõimelise Eesti kodaniku, kelle elukoht on Eestis ja kes oskab eesti keelt kõrgtasemel ning on rahvakohtuniku tegevuseks sobivate kõlbeliste omadustega.
Rahvakohtunikuks ei või nimetada isikut, kes on: süüdi mõistetud kuriteo eest; pankrotivõlgnik; tervise tõttu sobimatu; omanud püsivat elukohta, see tähendab elukohta, mille aadressiandmed on kantud rahvastikuregistrisse, alla ühe aasta selle omavalitsusüksuse territooriumil, kes on esitanud ta rahvakohtunikukandidaadiks; kohtu, prokuratuuri või politseiteenistuses; kaitseväeteenistuses; advokaat, notar või kohtutäitur; Vabariigi Valitsuse liige; valla- või linnavalitsuse liige; Vabariigi President; Riigikogu liige; maavanem.
Volikogu liikmed esitasid seitse kandidaati ja nende nimed on kantud eelnõusse. Kõigilt on saadud ka kandideerimiseks nõusolek.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.
KUULATI õiguskomisjoni aseesimehe Mati Seppi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 112 „Rahvakohtunikukandidaatide nimekirja kinnitamine” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees