VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								30. märts 2007 nr 19

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 16.00.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 18 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed: Teet Kallasvee, Raimond Lunev, Mihkel Mutt

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Märt Maiste, aselinnapea kandidaat Talis Vare (registreerimisleht lisatud).

KUULATI Haapsalu linna valimiskomisjoni esimehe Erko Kalevi informatsiooni.
Haapsalu linna valimiskomisjon pidas 28. märtsil koosoleku ja arvestades Lauri Luige ja Heino Tamme isiklikke avaldusi Haapsalu linna valimiskomisjon otsusega nr 34 otsustas peatada linnavolikogu liikme Lauri Luige volitused Riigikogu liikme volituste täitmise ajaks. Lauri Luige volikogu liikme volituste peatumisel Riigikogu liikme volituste täitmise ajaks kuni Riigikogu liikme volituste lõppemiseni lugeda linnavolikogu liikmeks Heino Tamm.

Volikogu esimees Arder Väli õnnitles saalis viibivat Lauri Luike, kes asub oma saadikukohustusi täitma Riigikogus. Volikogu asendusliige Heino Tamm sai Haapsalu linnavolikogu liikme ametimärgi - lipsunõela.

KUULATI volikogu esimehe Arder Väli informatsiooni: 1. Juhatus otsustas täiendada volikogu istungi päevakorda ja lisada päevakorrapunktiks nr 1 „Kommunaalkomisjoni liikme kinnitamine”. 2. Linnavalitsus esitas kirjaliku palve ja võttis tagasi eelnõu „Westmeri sadama akvatooriumi piiride kooskõlastamine”. 3. Linnavalitsus palub lubada lisada päevakorrapunkt nr 5 esimeseks kaasettekandjaks Haapsalu Veevärk AS juhataja Ain Saaremäel.

Ühehäälselt (poolt 18 volikogu liiget)
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 19. istungi päevakord:

1. Kommunaalkomisjoni liikme kinnitamine
Ettekandja				õiguskomisjon
2. Reformierakonna fraktsiooni arupärimine nr 1
Ettekandja				linnavalitsus
3. Reformierakonna fraktsiooni arupärimine nr 2
Ettekandja				linnavalitsus
4. Reformierakonna fraktsiooni arupärimine nr 3
Ettekandja				linnavalitsus
5. Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinnad
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			Haapsalu Veevärk AS juhataja
					õiguskomisjon
6. Haapsalu linnavolikogu 27.06.2003 määruse nr 18 „Tagastatud eluruumide üürnikele munitsipaaleluruumi andmise ja kolimistoetuse maksmise kord” kehtetuks tunnistamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
7. Kinnistu jagamine ja katastriüksusele hoonestusõiguse seadmine (Tuksi spordibaas)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
8. Vara võõrandamine otsustuskorras (Jalaka tn 1a, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
9. Mitteeluruumi otsustuskorras võõrandamine (Karja tn 10-1, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
10. Munitsipaaleluruumi nimetamine sotsiaaleluruumiks (Võnnu tn 42-9, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
11. Haapsalu Linnavalitsuse liikme kinnitamine
Ettekandja				linnapea
12. Haapsalu Linnavolikogu 26.01.2007 otsuse nr 102 „Haapsalu Linnavalitsuse liikmete arvu ja struktuuri kinnitamine” muutmine”
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu Linnavolikogu kommunaalkomisjoni liikme kinnitamine

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi ettekannet.
Seoses Lauri Luige asumisega Riigikogusse ning arvestades kommunaalkomisjoni ja juhatuse ettepanekut esitas õiguskomisjon eelnõu, millega vabastatakse Haapsalu Linnavolikogu kommunaalkomisjoni liikme kohustustest Lauri Luik ja kinnitatakse kommunaalkomisjoni liikmeks Heino Tamm.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud. Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 119 „Haapsalu Linnavolikogu kommunaalkomisjoni liikme kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Arupärimine nr 1

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Arupärimine: seoses 14. märtsil Sirje Ginterilt saadud kirjaga linnavalitsuse ja volikogu liikmetele, palume linnavolikogu järgmisel istungil vastata alljärgnevatele küsimustele, millele Sirje Ginter oma kirjas tähelepanu juhtis.
Küsimus. Mis juhtub kuursaaliga siis, kui plaan jätkata head kultuuriprogrammi ja tõsta veelgi kuursaali tähtsust ebaõnnestub? Kuidas olla kindel, et palgatav kultuurijuht tagab vähemalt samal tasemel üritused ja üldise arengu? Mis juhtub siis, kui Haapsalu Kutsehariduskeskuse ärimudel on ekslik, ebaõnnestub ning tekib raskusi õpilaste ja õpetajate motiveerimisel töötamaks näiteks hilisel ajal või nädalavahetustel?

Vastus.
Pole alust arvata, et kuursaali kultuurisuvi ebaõnnestub. Kava hetkel koostatakse, osade kontsertide ja ürituste kokkuleppeid on juba sõlmitud, kuid töö jätkub. Kuursaali kultuurisuve eripära eelmiste aastatega võrreldes on see, et võimaluse kuursaalis kontserte anda saavad ka meie omad kollektiivid – kammerkoor Ganzone lauljad, Do Re Mi laulustuudio lapsed jt. Toimuma hakkavad ka tantsuõhtud Helve Kruusemendi eestvedamisel. Suure rahvapeoga tähistatakse kuursaali taasavamise 10. aastapäeva. Märkimist väärib ka see, et nii mitmete linnas toimuvate ürituste puhul järgitakse sama temaatikat. Näitena võib tuua, et Peetri päeval saab Kuursaalis kuulata vene romansse ja pakutakse vene rahvustoite. Huvitavaid mõtteid on kavas üksjagu, lisaks hakkavad toimuma regulaarsed üritused ja kontserdid ka kõlakojas. Oma ürituste sari on mõeldud ka lastele. Linnavalitsuse arvates on kutsehariduskeskuse poolt pakutav kontsertide stiil igati sobiv kuursaali retrohõngulise miljööga, kuid eks igaüks saab ise selles ka suvel veenduda.
Mis puutub kutsehariduskeskuse poolt palgatavasse kultuurijuhti, siis pole ka selles meil alust kahelda. Kava kooskõlastatakse linnavalitsuse kultuurijuhiga, õigemini küll – selle kava kokkupanemine on juba vastastikuses koostöös toimunud. Kas selle järele saab olema ka järgmistel aastatel, eks seda näitabki saabuv suvi.

Kui kooli esitatud ärimudel mingil põhjusel peaks ebaõnnestuma, siis võiks ju öelda, et juhtub see, mis on kuursaalis olnud juba mõnda aega ehk siis saab olema eelmiste aastate ärimudel. Ma ei näe tegelikult põhjust hirmudeks, sest kooli poolt juhivad kuursaali majandamist inimesed, kellel on ka eelnev majandustegevuse kogemus ja vastavad teadmised olemas. Kui arupärija aga arvab, et linnavalitsusel peaks tagataskus olema ka mingi kriisiprogramm, siis on see minu arvates põhimõtteliselt vale, sest sellega me annaksime juba ette signaali, et me arvame, et Kuursaal võiks ka ebaõnnestuda. Me oleme välja öelnud, et me usume kooli ja kooli juhtkond on öelnud, et nad teevad kõik, et linna usaldust õigustada. Ja nii on ja me ei pea tegelema ette kahtlustamisega, vaid andma noortele võimaluse. Täna on kool.is minu teada toimunud juba ka konkurss ehk teisisõnu – õpilased, kes hakkavad kuursaalis suvel tööle, on juba välja valitud.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Urmas Sukles küsis:
1. Kas peate õigeks, et ei korraldatud konkurssi ja nüüd, kus suvi on ukse ees, on Kuursaal vana rentniku käes. Mis saab juhul, kui kool ei jõua seadusele vastavaid dokumente valmis 7. märtsiks valmis? Kas selline äritegevus läheb ikka kutsekooli tegevusega kokku? Saaremaal olid suured probleemid. Miks ei tehtud konkurssi?
Vastas I. Danilov. Ei oska kommenteerida Saaremaal toimunut. Meil ei ole kooli poolt isetegevus, Haridusministeeriumiga on konsulteeritud ja seadusega pahuksis ei olda. Kool arutas varianti haarata kutsekooli juures olev oma õpilasfirma tegevusse. Haridusministeerium aktsepteeris ikkagi praegust varianti, sest tegevus Kuursaalis on praktikategevuse üks osa ja tegevus on seaduslik.
Leping on kooliga veel kord läbi arutatud eelmisel nädalal. Kui eelmine rentnik lõpetab 7. mail, siis kool avab kuursaali uksed nädala jooksul, kuna hoone suurt remonti ei vaja. Sooja toitu kohe ei jõua pakkuda, sest köögi uue tehnika paigaldamine võtab aega. Kool on minu teada hanked juba korraldanud. Traagikat ma ei näe, sest ega varemgi ei ole sooja toitu maikuus veel pakutud. Tuleb külastajatele olukord ilusasti ära seletada.
Ei näe probleemi, kui 7. mail üks rentnik lõpetab ja teine alustab. 15. maist avatakse Kuursaal uuesti. Lahtiolekuajad saavad olema samad mis praegu. Lahtioleku ajad saavad olema samad mis praegugi.
Leping on ette valmistatud ja kooliga läbi arutatud.

2. Vaatasin eelmisel aastal Kuursaalis toimunud ürituste loetelu ja märkasin, et linnaasutuste kultuuriürituste osakaal on minimaalne. Kas on plaanis suurendada linnaasutuste poolset kultuuriürituste läbiviimist?
Vastas I. Danilov. See on Haapsalu Kultuurikeskuse arengu üks osa. Lasteürituste sarja hakkavad nemad korraldama. See võtab küll aega, aga märkus on natuke õigustatud, kuid olen optimistlik ja usun, et linna kultuuriürituste osakaal kasvab.

3. Kas ei ole mitte tegemist ebaterve konkurentsiga, kui asutus tuleb eraettevõtjate turule?
Vastas I. Danilov. Linn tuleb turule nagu iga muu ettevõte, mitte riigirahaga. Kutsekooli turuletulekuga on aktiviseerunud Haapsalu toitlustusettevõtete omanikud ja on koos käinud kutsekoolis arutamas, kuidas paremaks muuta toitlustuse ja teeninduse kvaliteeti. Seega ergutasime teisigi koostööle ja ühisele probleemide lahendamisele. On ju teada, et kõik toitlustusettevõtted Haapsalus on teenindajatega hädas - järjest nooremaks ettekandjad lähevad, lausa 14.-15. aastased lapsed teenindavad.
Kui meie samm andis tõuke koostööle, siis on see väga positiivne saavutus.

OTSUSTATI võtta linnapea Ingrid Danilovi vastus arupärimisele nr 1 teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 3

Arupärimine nr 2

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Küsimus. Kas kutsekoolil on võimalik tagada see, et kuursaalis on igal ajal ja kogu hooaja piisavalt praktikante? Kuidas tagada see, et õpilased on nõus tegema praktika korras sama tööd, mida neil oleks võimalik teha teistes toitlustuskohtades palgatööna? Kuidas lahendada probleem sellest, et alaealised ei või seaduse kohaselt müüa ja pakkuda alkoholi?

Vastus. Kui arupärija oleks võtnud vaevaks süveneda Kuursaali äriplaani, mille ma kõigile volikogu liikmetele edastasin ca 1,5 kuud tagasi, siis oleks ta näinud, et kutsehariduskeskus võtab kuursaalis palgale 21 inimest, kes enamuses ongi HKHK õpilased. Üks peakokk on õpetaja, tema juhtimise all hakkavad tööle kokad ja abikokad. Baarmeni juhtimisel töötavad kelnerid ja ettekandjad. Seega – ka kuursaalis makstakse palka ja õpilased ja õpetajad on seotud töölepingutega. Mis puutub alaealiste seotusse alkoholiga, siis kool on olukorra lahendanud selliselt, et kaks baarmeni tulevad tööle väljapoolt kooli, kes on täiskasvanud isikud, lisaks on kõik teenindajad (ettekandjad) vanuses 18 ja vanemad. Kool jälgib seda väga hoolikalt.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Tatjana Panfilova.
Millega õigustate, et lõpetate nii heal järjel olev kultuuriprogrammiga firma tegevuse? Kas prioriteediks muutub nüüd hoopis toitlustamine?
Vasta pr I. Danilov. Prioriteet ei ole toitlustamine. Kui vaatame Kuursaali lahtioleku aegu 12-02-ni, siis 9/10 sellest ajast töötab kui toitlustusasutus ja 1/10 õhtul pakub kontserte ja meelelahutust. Miks me alahindame neid inimesi, kes satuvad Kuursaali sellel ajal, kui ta töötab kui toitlustusasutus. Arvan, et mõlemad pooled peavad olema tasemel.
Möödunud aastal oli mitmes meediaväljaandes kriitikat, et kui ei ole kultuuriprogrammi, siis ei saa Kuursaalis kvaliteetset teenindust. Viimastel aastatel on see asi läinud allamäge.

Volikogu liige U. Sukles.
1. Arupärimise nr 1 kohta täpsustav küsimus. Millised olid konkursi väljakuulutamise ärajätmise põhjused?
Vastas I. Danilov. Kui hakkasime Kuursaali tulevikuga tegelema, kaalusime võimalust korraldada konkurss. Ütlesime ka Ginterklubile, et tal tekib võimalus konkursil osaleda. Detsembrikuus hakkasime välja töötama tingimusi, kuid samas tuli ka kutsekool omapoolse ettepanekuga võtta Kuursaal rendile. Kooli nägemus ühtis linnavalitsuse ootustega. Arvestades värskeid mõtteid ja heade ideede teostamise võimalikkust, hindasime oma seisukohad avatud pakkumise suhtes ümber. Oluline oli ka see, et kool pakkus rahaliselt paremat rendisummat, kusjuures omasime informatsiooni, et Ginterklubil oli majandamisega raskusi.
Me ei soovinud teha konkurssi, et üks suvaline ettevõte tuleks konkureerima.

2. Ma ei arva, et äriplaan koolil nii väga tugev on. Silma hakkas, et kultuuriüritustele on planeeritud 100 tuh kr. Kuidas võime kindlad olla, et linn ei hakka varjatult toetama Kuursaali?
Vastas I. Danilov. Linn ei hakka varjatult tegevust toetama. Linnaeelarves on osadele kultuuriüritustele Kuursaalis kõigile nähtav toetus olnud varem ja on ka sel aastal. Koolil on esimene aasta ja nad panustavad põhiliselt oma kohalikele esinejatele, kelle oskused ja kvalifikatsioon sobivad kokku Kuursaali miljööga. Seda just enda kontrollimiseks majandusliku poole toimetulekuga. See aga ei tähenda, et ei hakka toimuma professionaalsete gruppide kontserte, need on ette planeeritud.

3. Millega garanteerite, et kool ei anna edasi allrendile?
Vastas I. Danilov. See on lepingu küsimus.

OTSUSTATI võtta linnapea Ingrid Danilovi vastus arupärimisele nr 2 teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 4

Arupärimine nr 3

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Küsimus. Kes saab olema kuursaalis see isik, kes on 24 tundi ja 7 päeva nädalas kättesaadav lahendamaks kõikvõimalikke probleeme teeninduses, üritustes, klientide rahulolematuse jms seoses? Kuidas tagatakse selle isiku tasustamine ja motiveeritus? Kuidas tagatakse, et kutsekooli õpetajad soovivad ja on huvitatud suvel kuursaaliga seoses lisaülesandeid võtma?

Vastus. Mul on täna raske vastata, millest on tingitud see, et on olnud vajalik 24 tundi ja 7 päeva nädalas lahendada kõikvõimalikke probleeme. Ma arvan, et tänapäevaste juhtimismeetoditega ja läbimõeldud töökorraldusega on võimalik hoida kuursaali töös vähema vaevaga. Läbimõeldult tegutsedes on võimalik probleeme suuresti ennetada ja nüüd seda enam, kui kuursaali haldamisega tegeleb organisatsioon, kus igaühe rollid ja vastutus on täpselt määratletud. Sirje Ginter üksinda ilmselt oli selles rollis, kus meeskonda ei olnud, kedagi ei saanud usaldada ja siis võis tõesti olla ka põhjust 24 tundi järjest muretseda. Mis aga puutub isikusse, kes kõige eest vastutust kandma hakkab, siis on see Guido Ulejev - kutsehariduskeskuse majandusdirektor ja ma leian, et küsimus tasustamisest ja motiveeritusest muutub tema puhul ülearuseks.

Mis puutub kutsehariduskeskuse õpetajatesse, siis on mul raske kommenteerida kooli praktikakorralduse nõudeid ja põhimõtteid, samuti toitlustuse ja teeninduse erialade õpetajate töögraafikut. Kui kutsehariduskeskus näeb kuursaalis võimalust eriala õpetajate stažeerimiseks, pole mul alust kahelda, et see nii toimima ei hakka.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige U. Sukles.
1. Kas ei teki huvidekonflikti, et linnapeaks saades propageerite lepingut, olles samaaegselt kutsehariduskeskus nõukogu esimees?
Vastas I. Danilov. Ma arvan, et kõik on hästi, kuna see on meie ühine otsus. Isiklikult ei olnud mina otsustamise juures, kui linnavalitsus otsustas rendilepingu kutsehariduskeskusega sõlmida. Aga olen palju panustanud, et see kool käima saada. Need on kaks iseasja.

2. Kas linnavalitsusel on olnud midagi ette heita praegusele rentnikule Sirje Ginterile peale suusõnaliste arvamuste, et toit on halb ja äri läheb kehvasti,? Kas olete pöördunud tema poole, et uurida väidetavat halva toidu küsimust?
Vastas I. Danilov. Ei, mitte konkreetselt ja mitte kirjadega. Meil on pikka aega olnud plaanis konkursivariant. Kui Ginterklubi oleks tulnud konkursile, siis oleks avanenud võimalus kohustuste ja põhimõtete läbirääkimiseks, samuti parema lepingu sõlmimiseks. Praegune leping ei ole linnale just kõige parem, see on ääretult soodne Sirje Ginterile. Kirjalikult ei ole talle etteheiteid esitatud. Selline olukord ei ole kestnud mitte terve perioodi, Sirje Ginter on ise tunnistanud, et järjest raskem on tal leida õpilasi, kes seal töötavad.

OTSUSTATI võtta linnapea Ingrid Danilovi vastus arupärimisele nr 3 teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 5

Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinnad

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Haapsalu linna haldusterritooriumil kehtivad Linnavalitsuse korraldusega kehtestatud ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni teenuste tariifid alates 01.01.2000. aastast.
Haapsalu Veevärk AS poolt tehtud ettepaneku kohaselt taotletakse vee- ja kanalisatsiooniteenuse tariifide muutmist järgmiselt:

	Kehtiv tariif 2000-2007 I p-a	Uus tariif alates 2007 II p-a	Tariifi suurenemine %	Tariifi suurenemine kr	
Vesi	7,80	7,85		0,05	
Heitvesi	16,65	21,50		4,85	
Komplekshind kokku	24,45	29,35	20%	4,90	

Tariifide muutmise põhjendus

1)	Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondi projekti “Matsalu alamvesikonna asulate vee-ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine” raames aastatel 2006-2009 tehtud ja tehtavad suuremahulised investeeringud reoveepuhasti lämmastikuärastuse ja jääkmuda töötluse rajamiseks ning joogivee kvaliteedi tõstmiseks (ca 65,5 milj kr) ja teeninduspiirkonnas vee- ja kanalisatsioonitorustike rajamiseks (ca 95,5 milj kr) suurendavad põhitegevuse kulusid oluliselt, eelkõige amortisatsiooni- ja elektrienergia kulu osas.
Seega kvaliteetsem joogi- ja heitvesi nõuab järjest kallimaid seadmeid, mis omakorda tingib suurema energiavajaduse ja ekspluateerimiskulu. Finantsprojektsioonid, mis arvestavad ettevõtte tulusid, kulusid ja investeerimisvajadusi on toodud käesoleva seletuskirja lisas nr 1.

2)	Kehtiva hinna perioodil on ettevõtte põhivarade maht kasvanud 104,8 milj kroonilt (2000. a) 150,6 milj kroonini (2006. a), mis teeb ca 44% ning samal ajal on põhitegevuse kulud kasvanud 9,1 milj kroonilt (2000. a) 14,5 milj kroonini (2006. a), mis teeb ca 59%. Põhitegevuse müügimaht on vaatamata vahepealsetele väikestele kõikumistele jäänud samale tasemele. Ettevõte on viimaste aastatega jätkusuutlikkuse tagamiseks muutnud efektiivsemaks tootmist, vähendades tunduvalt veekadusid ja optimeerides töötajate arvu. Täiendav efektiivsuse kasv ilma oluliste investeeringuteta ei ole lähiajal võimalik. Seega peab vee hind tagama jätkuva investeeringute vajaduse efektiivsuse parandamiseks. Haapsalu Veevärk AS varade koosseisu ning efektiivsusnäitajate dünaamika on toodud käesoleva seletuskirja lisas nr 2.

3)	Tarbijahinna indeks kehtiva hinna perioodil (2000-2006) on suurenenud summaarselt kuni 27%.

4)	Haapsalu Linnavolikogu on kinnitanud vee-ettevõtte aktsionäride lepingu (AS Haapsalu Veevärk Aktsionäride lepingu lisas D, 29.06.2004. a), milles on lepitud kokku teenuse hinna kujundamises. Lepingu kohaselt on hinna kujundamise aluseks vajadus tagada vee-ettevõtte infrastruktuuri majandamise jätkusuutlikkus, katta tootmiskulud, järgida teenustele esitatavaid kvaliteedi- ja ohutusnõudeid ning tagada keskkonnakaitse ja muude õigusaktidest tulenevate nõuete täitmine.

Aktsionäride lepingus ja Linnavolikogu poolt 30.06.2006 kinnitatud „Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinna reguleerimise korras” oleva metoodika alusel arvutatud prognoositavad teenusehinnad aastateks 2007-2009 oleksid järgmised:

aasta	vesi	kanalisatsioon	Kokku koos KM-ga	
2007	8,52	23,33	31,85	
2008	10,89	30,20	41,09	
2009	12,30	33,80	46,10	
Vee-ettevõtte poolt koostatud prognoosidest 2005.-2009. aastaks ja eeltoodud põhjendustest lähtudes otsustas Haapsalu Linnavalitsus aktsepteerida AS-i Haapsalu Veevärk poolt tehtud ettepanekut, tõsta veevarustuse ja kanalisatsiooniteenuse komplekshinda Haapsalu linna haldusterritooriumil 20% võrra.
Haapsalu linna haldusterritooriumil kehtivaid teenuse hinna diferentseerimise aluseid ja hinnaindeksit ei muudeta. Hinna diferentseerimist kasutatakse ülereostust tekitavate klientide täiendaval maksustamisel. Hinnaindeks määratakse igale ülereostust tekitavale tarbijale eraldi tulenevalt heitvee keemilisest koostisest. Tavatarbija ehk olmetarbija indeks on 1,0 ning maksimaalne reostuse indeks on 5,0. Diferentseerimise alused on toodud käesoleva eelnõu lisas nr 1.
Seletuskirja lisa 1 ja 2 protokolli juures.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro.
Päevalehe 28.03.07 andmetel tõstis Kuressaare vee hinda: 9 kroonilt 10 kroonile ja kanalisatsiooni hinna 12-lt 13-le kroonile. Kas hinnavahe Haapsalus Kuressaares ei ole kolossaalne?
Vastas pr I. Danilov. Haapsalu Veevärk oli üks esimesi Eestis, kes Maailmapanga laenuga puhastusjaamad ehitas ja maksab laenu tagasi siiamaani. Suur hulk teisi on ehitanud oma puhastusjaamad ja kanalisatsioonitrassid tagastamatu abi korral. Nad on hoopis soodsamal positsioonil kui Haapsalu Veevärk. Ma ei ütle, et see on ainus hinnatõusu põhjus, aga see on üks põhjus. Mis puudutab kulusid, siis mul on raske teisi kommenteerida kuna ma ei tea seda. Võib-olla Ain Saaremäel oskab seda võrrelda.

Volikogu liige Tatjana Panfilova.
Kas on vee kvaliteedi kohta analüüse tehtud?
Vastas pr I. Danilov. Arvan, et ilma analüüse tegemata on näha, kui puhas meie vesi on, aga jätan vastamise Ain Saaremäelile.

Volikogu liige Mati Seppi.
Millal saab laen tagasi makstud?
Vastas pr I. Danilov. Veel 15 aastat.

Volikogu liige Kalju Aigro.
Ajakirjanik Karnau kirjutab 10 miljonist preemiarahast. Mis selle taga on?
Vastas pr I. Danilov. Palun vastata pärast Ain Saaremäelil. Linnavalitsusele teadaolevalt on selle taga see, et fondi on raha kogutud ja hakatakse projekti omaosalust katma. Kui seda raha ei oleks kogutud, oleks linnavalitsus pidanud hakkama välja käima omaosaluse 60 miljoni rakendamiseks.

KUULATI AS Haapsalu Veevärk juhataja Ain Saaremäeli kaasettekannet.
Nüüd siis vee hinna tõstmise põhjendustest. Peame tagama vastavalt normidele puhta joogivee. Sellega oleme natuke maha jäänud, sellest aastast kehtivad uued normid. Riigihanked on käimas ja probleeme kaasa ei too. Normid karmistuvad veelgi aastaks 2009, selle nimel need suured investeeringud. Sama jutt heitveega, kuigi see töö välja ei paista, aga on oluline ettevõttele, sest meie makstavad saastetasud sõltuvad nõuetele vastavusest.

Arengukava on volikogu poolt kinnitatud 2004. aastal ja nagu seadus ette näeb, pöördume arengukava täienduste ja muudatustega volikogu poole.
Ettevõtte jätkusuutlikkuse tagamine on see, et veevarustus ja heitvee kanaliseerimine on selline teenus, mis pikaks ajaks katkeda ei saa. Peame olema valmis kõikvõimalikke avariisid võimalikult lühikese ajaga likvideerima, parandama.

Millest vee hind kujuneb? Katma peab kõik tootmiskulud, kõik põhitegevusega seotud kulud. Vaadeldaval perioodil 2000. a kuni tänaseni on meie põhitegevuse kulud tõusnud 9,1 miljonilt ca 14 miljonile, ka finantskulud ja laenu tagasimaksmine, investeeringud toodangu parandamiseks. Laenu on tänase seisuga 22,5 milj, intress on suhteliselt väike, 3,9%.

Kolme aasta perspektiivis suureneb oluliselt toodangu kvaliteet, mis nõuab ka oluliselt suuremat energiakulu. Me ei vaheta mingeid seadmeid välja, vaid paneme tühja koha peale uued seadmed. See tähendab, et meil täna joogivee töötlust ei toimu, aga peale teise etapi investeeringute tegemist see hakkab toimima.

Tehnoloogia on kindlasti kallim ja töömahukam ja sellest ka suurem amortisatsioon.
Me võime ennast Kuressaarega võrrelda ja varasematest aastatest Kuressaare veetegemistega kursis olles julgen väita, et ega nende olukord ei ole palju parem. Erinevused on ainult selles, et Kuressaare on natuke suurem linn, kus natuke rohkem tarbijaid. Neil on hulk tööstust, mis kompenseerib hindade erinevust, kusjuures tööstusele on kehtestatud erinev tariif. Tean, et ka Kuressaares on menetluses hinna tõstmine elanikele 21-lt 23-le kroonile ja ettevõtetele 30-lt 32-le kroonile. Meie seda teed ei ole läinud. Maailmapanga nõue oli, et hind peab olema kõigile võrdne.

Volikogu liige Kalju Aigro.
Missugune on keskmine töötasu Haapsalu Veevärgis?
Vastas hr A. Saaremäel. 2007. aasta alguse seisuga juhatajal ja insener-tehnilistel töötajatel läheneb 12 000 kroonile.

Volikogu liige Urmas Sukles.
Kui palju toob hinnatõus raha juurde?
Vastas hr A. Saaremäel. Toob juurde 2 milj kr.

Volikogu liige Urmas Sukles.
Kas ei ole mõttekas korraldada laenu tagasimaksmine pikemaks ajaks?
Vastas hr A. Saaremäel. Olen isiklikult arvamusel, et laen tuleb kustutada võimalikult lühikese ajaga.

Volikogu liige Kalju Aigro.
Palun vastust 10 miljoni preemiaraha küsimusele.
Vastas hr A. Saaremäel. Fondides on raha seetõttu, et teenib suuremat intressi kui tavalisel arveldusarvel olles. Sellega riske ei kaasne, sest on sellistes vormides, mida saame võimalikult lühikese ajaga taas rahaks teha ja kasutada. Pikaajalise deposiidiga ei ole me riskinud. Oleme olnud konservatiivsed. Kui midagi juhtub, siis on võimalik suured kapitaalmahutused teha võimalikult lühikese ajaga. Linna omaosalus, mis selles suures projektis tuleb panna – üle kuue miljoni, läheb sellest samast rahast.

Volikogu liige Kalju Aigro.
Vee ja kanalisatsiooni teenus on lausa kahjulik äritegevus?
Vastas hr A. Saaremäel. Loomulikult nii seda tegevust vaadata ei saa. Tulude-kulude vahe on selgelt miinuses ja meie põhitegevus ei kata ära kõiki kulutusi. See, et meie raha tuleb jumal teab kust, õige ei ole. Teeme ju teenustöid võimaluste piires ja lisaraha tuleb sealt.

Volikogu liige Urmas Sukles.
Milline on Ridala valla arvamus?
Vastas hr A. Saaremäel. Tagasisidet veel ei ole, Ridala vald arutab täna.

Volikogu liige Kalju Aigro.
Vee kadu ööpäevas prognoositakse järjest suurem?
Vastas hr A. Saaremäel. Seni oli meie omavahendid suunatud sellele, et veekadu oleks minimaalne. Täna lähevad meie rahad europrojektile ja vaevalt, et kahel suunal meil õnnestub sama tempot säilitada. S.t, et kui 2009 on europrojekt läbi, suured investeeringud tehtud, on meil võimalus kasutada omavahendeid süsteemide parendamiseks. Ei ole saladus, et europrojekt läheb kallimaks.
Vanad trassid kaotavad vett nii, et me seda ei märkagi. Viimane avarii, mida likvideerisime, oli Metsa tänaval. Võtab tükk aega, enne kui vesi pinnale tuleb. Seal on torustik vana, aga mitte katki, vaid ühenduskohad annavad läbi. Mida pikemaks lähevad veetrassid, seda suuremaks läheb veekadu. Iga trass, kui hea see ka pole, annab veekadu. Veekadu kuni 10% loetakse super tulemuseks, kuni 20% hea ja 30% on rahuldav.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Õiguskomisjon pidas kaks koosolekut. Kuulati aselinnapea Martin Schwindti ja veevärgi juhataja Ain Saaremäeli.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul. Komisjoni otsus oli ühehäälne, ka Teet Kallasvee toetas eelnõud esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Kalju Aigro.
Eelnõu esitamise puhul on läbimõtlematust. Veevärk ei plaani vee ja kanalisatsiooni tarbimise olulist suurendamist. Prognoos 2006-2007 on arvestatud, et liitub 12 inimest. 2007-2008 on plaanitud liituma 20 inimest. Need on tühised numbrid. Vägisi tekib küsimus, et meil ei olegi vaja neid tarbijaid. Olen korduvalt rääkinud, et inimestele on liitumine tehtud raskeks ja nüüd näeme, et veevärk arvestabki seda, et liitumine on ilmvõimatu ja pole mõtet isegi plaanida. Samas teame, et valmisehitatud trasside kõrval on liitumata 200 leibkonda. See liitumistasu vajab volikogus ülevaatamist, teha see soodsamaks, seda enam kui tahame vee ja kanali eest raha saada.
Veekadu 10% päevas, so 160 kanti, pidi normaalne olema. Ei ole normaalne.
Elektriga on lausa miljoniline kasv ette nähtud.
Vee ja kanalisatsiooni hind ei ole see koht, kus Haapsalu peaks olema esirinnas. Praegune hinnatõus ei ole praegu põhjendatud. See on minu ja mitme reformierakonna fraktsioonikaaslase arvamus.

Volikogu liige Urmas Sukles.
Raske on hääletada poolt, kui ronitakse sinu tasku kallale.
Võtaks õige aja maha. Liitujate arv on tõesti planeeritud minimaalne. Haapsalus läheb lahti suur kinnisvaraarendus ja elanikke peaks juurde tulema palju. Oma elukogemustest oskan väita, et 20% hinnatõus peab olema ikka väga-väga ära põhjendatud. Seitse aastat ei ole hind tõusnud, aga seda seetõttu, et tegime Maailmapanga laenuga tookordses rahas suure investeeringu, mille risk on ammu maandatud.
Kui mina läheksin oma äris nõukogu ette ja teataksin, et soovin hinda tõsta 20%, siis vaadataks mulle otsa ja saate isegi aru, mida minust mõeldakse.
Tuli meelde ka see, kui meie omal ajal tahtsime vee ja kanalisatsiooni hinda tõsta, kuidas oli tookordne opositsioon vastu.

Volikogu liige Anders Ammas.
Nii nauditavat eelnõu arutamist ei tule meie volikogus mitte sageli ette. Väga hästi ettevalmistatud ettekanded ja põhjendused. Samuti nii hästi ettevalmistunud opositsiooni näeb harva. Urmas ja Kalju on üles otsinud võimalikud nõrgad kohad ja teinud seda, mida opositsioon just tegema peab. Tunnustan Mati ja Alo riigimehelikkust, kes oleksid võinud ära kasutada ühe komisjoni liikme eemaloleku ja võinuksid eelnõu põhja lasta, aga leidsid endas mehisust seda mitte teha. Kahju, et seda suurepärast pilti saalis on ainult ametnikud jälgimas.
Ka minul tuli meelde, et kunagine koosseis, kes eelmist hinnatõusu arutas, kui olid opositsioonis teised inimesed, ka siis valmistus opositsioon nii kuis oskas ja küsis nii vastikuid küsimusi kui oskas. Ei ole midagi uut siin päikese all.

Pakun, et teeme täna selle vajaliku hinnatõusu ära. Ega praegusel opositsioonil ei jää muud oodata, kui et järgmisel hinnatõusu arutelul oleksid opositsioonijõud teised ja siis saab harjutada siit puldist pooltargumente. See näitab väga efektselt, et erakondade ideoloogilised vaated selliste eluliste näitajate nagu vesi ja kanalisatsioon, kaotavad igasuguse tähtsuse.
Kutsun siiski opositsiooni täna võtma asja tõsiselt ja mõtlema linnale kui tervikule. Tõstame selle hinna täna ära.

Rohkem sõna ei soovitud.

HÄÄLTEGA 18 poolt, vastu ei hääletatud, otsustati lõpetada läbirääkimised

KUULATI Martin Schwindti lõppsõna.
Linn on ettevõtte suuromanik, 70%. Peame jälgima, et ettevõte oleks jätkusuutlik. Oleme üksipulgi lahanud veehinda ja kaalunud mitu korda enne eelnõu esitamist.
Kaaluge ka ise omaniku seisukohast.

KUULATI Ain Saaremäeli lõppsõna.
Enne hinna tõstmist tehti hulk prognoose. Me ei kuluta raha. Mõtleme sellele, kuidas efektiivsemalt rahaga ringi käia.
See hinnatõus on aastani 2009. Ja tõus on hädavajalik.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 10 volikogu liiget, vastu 8.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 33 „Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hinnad” (protokolli juures).

Vaheaeg 5 min kell 15.22-15.27.

Lahkusid volikogu liikmed Tatjana Panfilova, Urmas Sukles, Sulev Saareväli. Osaleb 15 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalu linnavolikogu 27.06.2003 määruse nr 18 „Tagastatud eluruumide üürnikele munitsipaaleluruumi andmise ja kolimistoetuse maksmise kord” kehtetuks tunnistamine

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu Linnavolikogu 22.12.2006 määrusega nr 25 kehtestati „Munitsipaaleluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise kord”, millega sätestati Haapsalu linna omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise, käsutamise ning üürimist taotlevate isikute üle arvestuse pidamise ja üürile andmise tingimused ja kord. Nimetatud määrusega on reguleeritud munitsipaaleluruumide, sotsiaaleluruumide ja tööandja eluruumide üürile andmise tingimused ja kord ning isikute eluruumide taotluste menetlemine.

Sama määrusega tunnistati kehtetuks volikogu 26.03.2004 määrus nr 32 „Sotsiaalkorterite andmise ja kasutamise kord Haapsalu linnas”. Kehtetuks tuleb tunnistada ka „Tagastatud eluruumide üürnikele munitsipaaleluruumi andmise ja kolimistoetuse maksmise kord” ja selle korra muutmine, kuna 22.12.2006 volikogu poolt kehtestatud kord käsitleb Haapsalu linna omandis olevate kõikide eluruumide kasutamise ja käsutamise aluseid.

Linnavalitsus teeb ettepaneku võtta eelnõu määrusena vastu.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.
OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 34 „Haapsalu linnavolikogu 27.06.2003 määruse nr 18 „Tagastatud eluruumide üürnikele munitsipaaleluruumi andmise ja kolimistoetuse maksmise kord” kehtetuks tunnistamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Kinnistu jagamine ja katastriüksusele hoonestusõiguse seadmine (Tuksi spordibaas)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Haapsalu linna omandis on Tuksi/Bergsby külas, Noarootsi vallas asuv kinnistu, mis koosneb kolmest katastriüksusest. Kinnistu on renditud OÜ Haapsalu Linna Spordibaasidele.

OÜ Haapsalu Linna Spordibaasid on taotlenud Kultuuriministeeriumilt raha Tuski kompleksi arendamiseks. Nelja aasta jooksul on riigilt saadud kaks milj kr. Sellele summale on spordibaasid lisanud omafinantseeringuga 0,9 milj kr. Halli katastriüksusele on ehitatud selle raha eest kolm majutushoonet.
Spordibaasidel on plaanis võtta pangalaenu, et kompleksi edasi arendada. Kümme puittelki on tänaseks amortiseerunud. Pangalaenu omanik peab omama vara, mida pantida.

Hoonestusõigus seatakse tervele kinnistule, seetõttu on vajalik olemasolev katastriüksus kanda eraldi kinnistusraamatusse. Mõttekas on sel juhul teha kõik kolm eraldi kinnistuteks.
Aastane hoonestusõiguse tasu tuleb 60 krooni aastas. See on vastavalt korrale miinimum summa.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi küsis, kui suurt laenusummat kavandatakse?
Vastas T. Hein. Juttu on olnud 4-5 milj kroonist, sest puittelgid tuleb asendada, aga linnas on vajadus universaalhalli järele.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 113 „Kinnistu jagamine ja katastriüksusele hoonestusõiguse seadmine (Tuksi spordibaas)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

„Vara võõrandamine otsustuskorras (Jalaka tn 1a, Haapsalu)”

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.
Õiguskomisjoni koosolekul viibisid aselinnapea Martin Schwindt, linnasekretär Erko Kalev. Komisjon esitas eelnõule muudatusettepaneku – jätta välja p 1.4, millega linnavalitsus nõustus.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Õiguskomisjoni liikmete hinnangul pole Jüri Koppele vara võõrandamine piisavalt motiveeritud. Seetõttu otsustas komisjon ühehäälselt teha volikogule ettepanek: jätta eelnõust välja p 1.4.
„1.4 335/18126 mõttelist osa maatükist ja ehitistest ning reaalosana korter nr 35, üldpinnaga 33,5 m2 (kinnistusregistriosa nr 2207632), hinnaga 9 332 (üheksa tuhat kolmsada kolmkümmend kaks) Eesti krooni Jüri Koppele (Niine tn 27-34, 90506 Haapsalu).”
Ettepanekut toetas koosolekul ka eelnõu esitaja, linnavalitsus.
Ettepanek: toetada eelnõud muudetud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud. Punkti 1.4 väljajätmist ei soovitud hääletada.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 114 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Jalaka tn 1a, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Mitteeluruumi otsustuskorras võõrandamine (Karja tn 10-1, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linna omandis on äripind asukohaga Karja tn 10, Haapsalu. Ruumid on äripinna üürilepingu alusel antud toitlustuskohana kasutusele OÜ-le Tootem Mix. Ettevõte on teinud ruumides remondi sh renoveerinud vee ja kanalisüsteemi, elektrisüsteemi, vahetanud kaks välisust, kaks vitriinakent ja paigaldanud vihmaveerennid.

Tootem Mix OÜ esitatud taotluse alusel on ettevõte huvitatud äritegevuse jätkamisest ja soovib selleks osta Karja tn 10 äripinna.

Arvestades linna äritegevuse keskkonna säilitamist ja parandamist vanalinna piirkonnas ning eesmärgiga säilitada traditsioonilised toidukaubanduse-, toitlustus- ja kunstiärid vanalinna piirkonnas on otstarbekas müüa otsustuskorras linna omandis olev äripind senisele üürnikule.

Korteriomandi hind on määratud Arco Vara kinnisvaraeksperdi poolt antud hinnangu alusel. Kuna Haapsalu linnavalitsus ei vaja eelnimetatud äripinda omavalitsuse funktsioonide täitmiseks teeme ettepaneku otsus vastu võtta.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi soovis teada, kelle omandis on korterid, mis asuvad samas hoones?
Vastas M. Schwindt. Kaks korterit, mõlemad on linna omandis.

KUULATIõiguskomiajoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 115 „Mitteeluruumi otsustuskorras võõrandamine (Karja tn 10-1, Haapsalu)” (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige Andrei Tšerepanov. Osaleb 14 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 10

Munitsipaaleluruumi nimetamine sotsiaaleluruumiks (Võnnu tn 42-9, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Märt Maiste ettekannet.
Võnnu tn 42-9 üürnik suri veebruaris 2007. Linnavalitsuse sotsiaalosakond tegi ettepaneku eluruum sotsiaalkorterina kasutusele võtta, et paigutada üürnikuks sotsiaalabi vajav Valentina Väljas (töövõimetuspensionär, keskmine puue), kes elab sundüürnikuna Mulla põik 10-2, Haapsalu. Tema kasvatada ja ülalpidamisel on tütretütar Johanna Väljas. Võnnu tn 42 elanikud esitasid linnavalitsusele avalduse sooviga tühjaks jäänud üürikorterisse nr 9 paigutada rahulik ja vaikne üürnik.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 116 „Munitsipaaleluruumi nimetamine sotsiaaleluruumiks (Võnnu tn 42-9, Haapsalu)” (protokolli juures).

Volikogu liige A. Tšerepanov saali tagasi, osaleb 15 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 11

Haapsalu Linnavolikogu 26.01.2007 otsuse nr 102 „Haapsalu Linnavalitsuse liikmete arvu ja struktuuri kinnitamine” muutmine

KUULATI linnapea Ingrid Danilov ettekannet.
Käesolev muudatus tuleneb asjaolust, et ebaotstarbekas on kinnitada valitsuse koosseis, mis on seotud kindlate valdkondadega. Valitsuse töö käigus võib tekkida vajadust igapäevase töökorralduse käigus muuta vähemal või suuremal määral valitsuse liikmete vahelist töökorraldust. Muudatus ei tähenda seda, et valitsus hakkab oma tööd korraldama viisil, mis ei ole avalikkusele arusaadav või jagama töövaldkondi vastavalt jooksvale vajadusele. Valitsuse struktuuri kinnitamisel peab linnapea ikkagi põhjendama valitsuse liikmete arvu ja üldised tööjaotused. Konkreetsemad töövaldkonnad jagab valitsus linnavalitsuse õigusaktidega.

Käesolevaga teen ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi küsis, kas linnavalitsuses tekkis olukord, et aselinnapead jonnivad öeldes, et see või teine töö ei ole tema valdkonnas?
Vastas I. Danilov. Ei jonni keegi, see kõik on parema töökorralduse eesmärgil.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimees Kaido Antsve kaasettekannet.
Komisjon ei leidnud põhjust keelata. Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 117 „Haapsalu Linnavolikogu 26.01.2007 otsuse nr 102 „Haapsalu Linnavalitsuse liikmete arvu ja struktuuri kinnitamine” muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Haapsalu Linnavalitsuse liikme kinnitamine

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Ettepanek kinnitada, minu kui linnapea poolt, Haapsalu Linnavalitsuse liikmeks ja nimetada ametisse aselinnapea palgalisele ametikohale aselinnapea Talis Vare. Ta hakkab toimetama ja tegutsema ja juhtima haridus- ja kultuurivaldkonda.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI Talis Vare enesetutvustust.
Haapsalu kodanik alates 1994. aastast. Töötanud peamiselt Läänemaa muuseumis teadurina, viimati direktorina. Haridus: Tartu Ülikool ajaloolane-etnograaf; Tallinna Ülikooli Haapsalu Kolledž riigiteaduste magister. Tugevam külg on juhtimine ja organiseerimine.
Oma tulevaseks tööks loosungeid välja ei käi, sest enne muutmise otsuste tegemist on harjumus analüüsida ja fakte koguda.
Ees seisab väga paljude huvigruppide huvide tasakaalustaja roll, eriti kultuurivaldkonnas on erinevaid huvigruppe palju. Turismi arendamine on Haapsalule ülioluline. Linna mainekujunduse pool sõltub aga meist kõigist, kaasa arvatud linnavalitsus ja volikogu. Väljakutse meeldib.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI: võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 118 „Haapsalu Linnavalitsuse liikme kinnitamine” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees