HAAPSALU LINNAVOLIKOGU
NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI P R O T O K O L L

Haapsalu,							20. detsember 2002 nr 4

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.41.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu peaspetsialist Elvi Puda.
Võttis osa 19 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).

Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, abilinnapea Krista Esta, abilinnapea Martin Schwindt, abilinnapea Ingrid Danilov jt (registreerimisleht lisatud).
Ühehäälselt kinnitati järgmine päevakord:

1. Haapsalu Linnavolikogu 11.11.2002 otsuse nr 5 “Haapsalu Linnavolikogu komisjonide liikmete arvu ja koosseisude kinnitamine” muutmine
Ettekandja		istungi juhataja

2. Alkoholi jaemüügi reguleerimine ja alkoholiga kauplemise aja piiramine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon

3. Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava esimene lugemine
Ettekandjad		linnavalitsus
			Haapsalu Veevärk AS juhataja
Kaasettekandja	kommunaalkomisjon

4. Haapsalu kohanimede määramise korra kinnitamine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon

5. Lääne Maakonna Keskraamatukogu põhimääruse kinnitamine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kultuurikomisjon

6. Kinnisasja Sadama 3, Haapsalu avaliku suulise enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon

7. Haapsalu Linnavolikogu 22.12.2000 otsuse nr 79 punkti 4.4 osaline muutmine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon

8. Haapsalu Linnavolikogu 24.09.1999 otsuse nr 135 “Haapsalu linna konkursi- ja atesteerimiskomisjoni moodustamine” muutmine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon

9. Detailplaneeringu kehtestamine (Niine 21)
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kommunaalkomisjon

10. Detailplaneeringu kehtestamine (Promenaadi 20)
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kommunaalkomisjon

11. Detailplaneeringu Tööstuse 9 kehtetuks tunnistamine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kommunaalkomisjon

KUULATI istungi juhataja Andres Ammast, kes luges ette Haapsalu linna valimiskomisjoni 05.12.2002 otsuse nr 16 “Haapsalu Linnavolikogu asendusliikme määramine” (koopia protokolli juures), millega Teet Kallasvee asemele volikogu liikmeks määrati Helle Kaljusaar.

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu Linnavolikogu 11.11.2002 otsuse nr 5 “Haapsalu Linnavolikogu komisjonide liikmete arvu ja koosseisude kinnitamine” muutmine

KUULATI volikogu esimehe Andres Ammase ettekannet.
Lähtudes Haapsalu linna valimiskomisjoni 05.12.2002 otsusest nr 16 “Haapsalu Linnavolikogu asendusliikme määramine”, millega peatati volikogu liikme Teet Kallasvee volitused seoses tema valimisega Haapsalu linnapeaks ja Helle Kaljusaare asumisega Teet Kallasvee asemele, peame muutma Haapsalu Linnavolikogu 11.11.2002 otsuse nr 5 “Haapsalu Linnavolikogu komisjonide liikmete arvu ja koosseisude kinnitamine” punkti 5.3.

Õiguskomisjoni esimees Märt Maiste tegi kirjalikus esildises ettepaneku arvata õiguskomisjoni koosseisu Teet Kallasvee asemel Helle Kaljusaar (protokolli juures).

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 17 “Haapsalu Linnavolikogu 11.11.2002 otsuse nr 5 “Haapsalu Linnavolikogu komisjonide liikmete arvu ja koosseisude kinnitamine” muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Alkoholi jaemüügi reguleerimine ja alkoholiga kauplemise aja piiramine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Alkoholiseadusega on omavalitsuse volikogule antud õigus reguleerida alkoholi jaemüüki müügivormi müügikohtade ja sortimendi osas ning piirata alkoholiga kauplemise aega.

Eelnõuga piiratakse alkoholi jaemüügi aega kauplustes, toitlustusettevõtetes piirang ei kehti.

Linnavalitsus on seisukohal, et alkoholiga kauplemise aja piiramine, mis on toimunud mitme aasta vältel, on olnud kasuks Haapsalu kui kuurortlinna mainele ja linnas suurema turvalisuse tagamisele.

Taoline poliitika võiks jätkuda ka edaspidi. Sama piirang kehtib ka naabervallas Ridalas.
Piirang on üks preventatiivne abinõu avaliku korra kindlustamisel linnas. Alkoholiseadusega on keelatud alkoholi tarbimine mistahes avalikus kohas, s.h kaupluses.
Õhtusel ja öisel ajal (arvestades, et üritused ja koolipeod toimuvad õhtuti) alkoholi kättesaadavuse piiramine aitab vältida mõtlematult toime pandud karistatavate väärtegude toimepanemist noorte poolt.

Linnavalitsuse valduses on Lääne Politseiprefektuuri kirjalik seisukoht alkoholipiirangu kehtestamise küsimuses (03.12.2002 nr LN5-1.11/6348).
Politsei andmetel on oluliselt vähenenud isikute hulk, kes viibivad avalikus kohas ebakaines olekus ning märkimisväärselt on vähenenud rahu rikkumised eluruumides.
Alaealise joobeseisundisse viimise väärteod on vähenenud kolmandiku võrra.

Teeme ettepaneku eelnõu  määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Jelena Zolotova soovis teada, miks linnavalitsus esitas just sellised kellaajalised piirangud?

Vastas hr Kallasvee.
Kell 21 suletakse suur osa kauplusi. Sama piirang kehtib ka naabervallas Ridalas, oleme omavahel tihedalt seotud.

Volikogu liige Zolotova (teine küsimus). Kas linnavalitsus on teadlik, mil viisil noored saavad Pauli pubis alkoholi kätte?

Vastas hr Kallasvee.
See on eraldi teema, pealegi väga keeruline. Seadusandluses on nõrgad kohad sees. Olen olukorraga kursis, kuid pean ütlema, et Pauli pubis täidetakse seadust.

Volikogu liige Sulev Vare küsis, kas linnavalitsus on kaalunud võimalust lubada müüa lahjat alkoholi (õlut) ka peale kella 21 õhtul?

Vastas hr Kallasvee.
Linnavalitsus arutas eelnõud koostades sellist võimalust, kuid pidades silmas noori, jäädi piiridesse, mis on volikogu poolt juba kord kehtestatud. Olen arvamusel, et kellaaeg on kaalumise koht.

Volikogu liige Alar Schönberg küsis, kas on andmeid narkojoobes kuritegevuse tõusu kohta?

Vastas hr Kallasvee.
Andmed puuduvad.

Volikogu liige Zolotova (kolmas küsimus). Kas talvel ei võiks olla alkoholimüük 22-ni, suvel 23-ni?

Vastas hr Kallasvee.
Linnavalitsus esitas eelnõu sellisena, nagu me hetkel seda arutame. Muudatusettepanekuid ei laekunud.

Volikogu liige Vare (teine küsimus). Kas linnavalitsus Pauli pubi probleeme arutades pakkus välja mingeid variante?

Vastas hr Kallasvee.
Arutasime, aga ei suutnud kujundada lahendusi.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Eelnõu on koostatud igati korrektselt. Muudatusettepanekuid juhtivkomisjonile ei esitatud.
Ettepanek: määruse eelnõu võtta vastu määrusena.

Küsimused kaasettekandjale.

Volikogu liige Sulev Vare. Kas juhtivkomisjon arutas küsimust, kuidas keelata klaastaarast alkoholi müük?

Vastas hr Maiste. 
Ei arutanud. Õiguskomisjon arutas menetlusse suunatud dokumendi õiguslikkust. Eelnõu ei sisaldanud Pauli pubiga seonduvaid probleeme. 

Volikogu liige Vare (teine küsimus). Kas võib aru saada, et juhtivkomisjon ei arutanud probleemi sügavuti?

Vastas hr Maiste.
Arutelul lähtusime esitatud eelnõust. Pauli pubi ümber ja sees toimuvaga peab tegelema politsei.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud ja vastavat hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul ja tuges ette eelnõu tervikteksti.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu 1.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 1 “Alkoholi jaemüügi reguleerimine ja alkoholiga kauplemise aja piiramine (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava esimene lugemine

KUULATI kommunaalosakonna juhataja Heino Tamme ettekannet.
Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punktist 37, § 23, ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse § 4 lg 1ja lg 2, haldusmenetluse seadusest tuleb kinnitada Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava 12 aastaks vastavalt lisale.

Lähtuvalt ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse paragrahvi 4 lõikest 1 peab ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arendamine omavalitsuse haldusterritooriumil toimuma ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava alusel.

Esitatud arengukava on koostatud Eesti Projekt poolt 2002. aastal. Arengukava sisaldab olemasoleva olukorra kirjeldust ja 12 aasta arenguprognoose (2003-2014) ning ühisveevärgi ja kanalisatsiooni seaduse paragrahvi 4 lõikes 2 nõutud materjale.

Arengukava on väga mahukas dokument, koosneb tekstilisest osast ja tabelitest arvandmetega.

Haapsalu joogivee ja reovee ärajuhtimise hind on andnud linlastele põhjendatult palju kõneainet. Probleemid ei ole omased ainult Haapsalu linnale. Võttes arvesse vajadust rakendada säästva arengu põhimõtteid, mis peaks olema kohaliku elukorralduse üheks lähtekohaks, on keskkonnahoid muutunud ka üheks strateegilise planeerimise võtmeküsimuseks.
Rahvusvaheline praktika näitab, et keskkonnahoidliku lähenemiseta on ettevõtetel ja piirkondadel konkurentsis üha raskem püsida. Investeeringute tegemisel ja asukohavalikul peavad ettevõtjad üha enam silmas elukeskkonna kvaliteeti, sest saastemaksud seavad tootjatele kasumiteenimisel üha arvestatavamaid piiranguid.

Eesti riigi seadused, rahvusvahelised keskkonnaalased kokkulepped ja Euroopa Liiduga liitumise läbirääkimised on keskkonnaprobleemidele andnud selge majandusliku sisu – tarbija maksab keskkonna reostuse heastamisega seotud kulud. Seda lihtsat tõde ei ole aga lihtne ellu viia. Ühelt poolt keskkonnanõuete kasv ja teiselt poolt majanduslike võimaluste piiratus on tekitanud disproportsioone tarbijasoovide ja nende realiseerimise vahel. Nõukogude ajast pärit tarbimisharjumused ning naiivne arusaam, et vesi ei maksa midagi, on väga visa kaduma. Et veega seotud probleemid puudutavad väga erinevaid teemavaldkondi ja huvigruppe, üksikisikust suure tootmisettevõtteni, siis on lahendustes üksmeelt raske saavutada. Sellises olukorras on pooli rahuldavate tulemusteni jõudmiseks vaja keskkonna- ja äriküsimusi käsitleda avalikult ja ausalt. Kuigi tarbijad on arutlenud peamiselt vee- ja kanalisatsiooniteenuste hinna ning vee-ettevõtte monopoolse turuseisundi üle, mis kahtlemata on olulised küsimused, võib täheldada ka huvi kasvu Haapsalu kui terviku pikaajaliste vajaduste vastu.

Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse kohaselt rajatakse ühisveevärk ja –kanalisatsioon kohaliku omavalitsuse volikogus kinnitatud ning vähemalt 12 aastat hõlmava pikaajalise arengukava alusel. Selline lähenemisviis tuleneb arusaamisest, et vee ja kanalisatsiooni valdkond on suhteliselt konservatiivne ning teenuste parendamiseks tehtavad kulutused toovad kaasa pikemaajalisi varalisi kohustusi.

Loodame, et linnavalitsuse poolt esitatud arengukava võetakse terviklikult ning investeerimisvajadusi hinnatakse kui kompromissi lähi- ja kaugeesmärkide saavutamise ja haapsallaste elukvaliteedi kiire parandamise vahel.
Arengukava on strateegiline dokument. Haapsalu Veevärk AS kui veevarustuse- ja kanalisatsiooniteenuseid osutava ettevõtte töö Haapsalu linnas on viimastel aastatel suunatud teenuste kvaliteedi tõstmisele ja kliendikesksusele. Suurt tähelepanu on pööratud joogivee kvaliteedi parandamisele ja stabiilse veesurve tagamisele, kasutatud vee tagastamisele loodusesse võimalikult vähe reostatuna ning keskkonnarisk on viidud minimaalseks. Ettevõttes on ajakohane juhtimisstruktuur, on tehtud jõupingutusi töökultuuri tõstmiseks.
Kõik muudatused on nõudnud investeeringuid, mis paratamatult kajastuvad teenushindades. See, et veetarbimine on pidevalt kahanenud, on survet teenushindade tõusule veelgi suurendanud, sest ettevõte peab suutma tagada oma pikaajalise tootmise. 

Arvestades avaliku võimu kontrolli vee hinna üle, peaks linnavolikogu ja linnavalitsus koostöös Haapsalu Veevärk AS-ga määrama vee hinna tasakaalupunkti, mis tuleb teatud regulaarsusega läbi vaadata, et aja nõuetega kaasas käia.
Arengukava vajab pidevat täiustamist.
Palume Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava eelnõu vastu võtta määrusena.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Sulev Vare. Miks arengukavas on reguleerimata linna reovee kogumise ala ja sadevete kanaliseerimise küsimus? Käsitletud on ühepoolselt, vaid Haapsalu Veevärgi osa.

Vastas hr Tamm.
Olen Haapsalu Veevärgi nõukogu esimees ja tõstatasin nõukogu koosolekul sadevete küsimuse üles. Volikogu liikmete muudatusettepanekuid arutatakse ja võetakse arvesse.

Volikogu liige Ants Roos. Mida on Haapsalu Veevärk AS ette näinud, kui näiteks 48 tunniks kaob elekter?

Vastas hr Tamm.
Arengukavas on planeeritud Raudtee tn ja Lihula mnt ristmikule veetorni ehitus, see kataks ära linna vee vajadused, kuid töö eeldab väga suuri investeeringuid.
Kanalisatsiooni pumpamise puhul on minu teada muretsetud generaatorid.

Volikogu liige Vare (teine küsimus). Investeeringute tabelis on näitamata rahastamise allikad 15 miljonile kroonile. Kust võetakse need summad?

Vastas hr Tamm.
Rahalist katet täna ei ole, läbirääkimised käivad summale 2,3 miljonit. Taotlused on esitatud Keskkonnaministeeriumile ja Keskkonna Investeeringute Keskusele. Linnaeelarve täna investeeringuid välja ei kannata.

Volikogu liige Arder Väli. Kas linna 2003. aasta eelarve projekti on sisse kirjutatud linna üldplaneeringu tellimiseks rahastamisvajadus Euroopa struktuurfondidelt?

Vastas hr Tamm.
Üldplaneeringu koostamiseks on planeeritud spetsialistide kaasamine ja vastavad summad on eelarvesse sisse kirjutatud.

Volikogu liige Vare (kolmas küsimus). Väitsite, et linnavalitsus on taotlenud raha. Selleks peab olema omaosalus, kuid linna eelarves vastavat summat ei ole planeeritud. Millistest allikatest kavatsete finantseerida, kui taotlusele positiivselt vastatakse?

Vastas hr Tamm.
Plaanisime seda Haapsalu Veevärgi vahenditest.

Volikogu liige Väli (teine küsimus). Kas linnavalitsusel on plaanis välja töötada ja kehtestada linna üldplaneering?

Vastas hr Tamm.
Planeerimisseadus hakkab kehtima 2003. aastast ja annab vastava tähtaja 1. jaanuar 2006. a.

Volikogu liige Vare (neljas küsimus). Mida plaanitakse ette võtta AS Hako reovee suunamisega linna kanalisatsioonivõrku?

Vastas hr Tamm.
Tänaseks on kanalisatsioonitrassid Hako´ni välja ehitatud. Kehtib ka kokkulepe, mille tähtaeg on kukkunud, et Hako kohustub suunama reovee linna võrku. Probleemiks on kalarasvade reokoormus, seetõttu oleme teinud Hakole ettekirjutuse viia ajakohaseks kalarasvade eraldamise süsteem.

Volikogu liige Andres Ammas. Kas peate võimalikuks täiendada arengukava projekti näiteks hr Vare 
poolt esiletoodud puuduvate küsimuste osas?

Vastas hr Tamm.
Kui esitatavad muudatusettepanekud on põhjendatud, siis usutavasti toetame võimalikke muudatuste sisseviimist.

Volikogu liige Ammas (teine küsimus). Vee- ja kanalisatsioonivõrguga liitumine on linnas loid. Kas põhjus on väheses teadlikkuses või takistab liitumisel kõrge hind?

Vastas hr Tamm.
Linnavalitsus ja Haapsalu Veevärk on teinud endast kõik oleneva, et linn oleks enamuses kaetud vee ja kanalisatsiooni trassidega.
Vanalinna elanikud on vanem generatsioon ja neil on makseraskused vee ja kanalisatsiooni väljaehitamisel peatrassini. Täna ei kehti veel liitumistasu 10-11 tuh krooni on rajamiskulu krundi piirini. Kui sõna otseses mõttes rääkida liitumistasust, siis tellija peab kinni maksma kõik kulud, s.h peatrasside ja muu ehituse.
Liitumine on loid.

Volikogu liige Vare (repliik).
Eelnõu ei kajasta terviklikult Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava, vaid on Haapsalu Veevärgi AS arengukava.
Ettepanek: katkestada projekti esimene lugemine.

KUULATI istungi juhatajat Andres Ammast.
Haapsalu Linnavolikogu reglemendi p 83.1 ei luba eelnõu arutamist katkestada esimesel lugemisel. Seega hr Vare ettepanekut ei ole võimalik arvestada.
Eelnõu esitaja võib igal arutelu etapil eelnõu tagasi võtta.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI Haapsalu Veevärk AS juhataja Rein Rometi ettekannet.
Arengukava koostamise nõudmised esitab seadus, teiseks vajadus ette vaadata rohkem kui 2-3 aastat, kolmandaks tekivad võimalused abirahade saamiseks.
Nii pandi ka menetletav projekt kokku. See ei käsitle ainult Haapsalu linna, vaid paralleelselt tervet teeninduspiirkonda sh Uuemõisa, Paralepa alevikku, Kiltsit. Finantseerimispaketid on kokku pandud konkreetseid piirkondi arvestades.
Esimene printsiip on see, et katame vee ja kanalisatsiooni võrguga merega piirnevad alad.

Hiljemalt jaanipäeval lõpetame viimase kanalisatsiooni kollektori Tagalahe piirkonnas. Siis on mereäärne osa kollektoriga kaetud ja kuritahtlik reovee suunamine kinnistutelt merre peaks olema välistatud. Iseasi, kas liitujaid on piisavalt. See on omaette teema ja arvan, võimude surve on olnud tagasihoidlik.

Vee ja kanalisatsioonivõrgu arendamisel on vajalik kasutada olemasolevaid detailplaneeringuid ja konsultantide vaistu, et näha ette võimalikke arenguid. Täna arutusel olev dokument on oma ajast ees. Reeglina peaks vee ja kanalisatsioonivõrgu arengukavale eelnema linna üldplaneering. Meil oli raske arengukava kokku panna, sest ei tea, kuidas linn areneb. On punkte, mille lahendamine peab käima läbi linna üldplaneeringu, näiteks uue veetorni ja veetöötlusjaama võimalik asukoht.

Tänase arengukava pani kokku meie insener-tehniline personal koostöös Eesti Projekti konsultantidega. Dokument on nii tagasiulatuv kui kuni 12 aastat ettepoole vaatav. Koostatud on südamega. Linna võimude poolt ei olnud püstitatud ülesannet, et näiteks sadevete küsimused oleksid kajastatud, seetõttu ei ole seda ka käsitletud.

Meie hinnang investeerimisvajadustele lähema 10-12 aasta perspektiivis on koos Ridala valla alevikega ca 120 milj krooni sh Haapsalu linna administratiivterritooriumil 75 milj krooni ja Ridala valla territooriumil ca 45 milj krooni.

Eeldame, et Euroopa struktuurfondidest on võimalik korraliku dokumentatsiooni esitamisel saada abi ca 75% ulatuses investeerimisvajadustest, 25% tuleb leida kohalikku raha. See võiks koosneda mitmest komponendist, sh riigi, omavalitsuse, vee-ettevõtte tugi, laenud. Kas neid ahvatlevaid struktuurfondide rahasid on võimalik ka Haapsalusse kohale toimetada, sõltub eeskätt sellest, kuidas on võimalik korraldada kaasfinantseerimist.

Keskkonnaministeerium on meile teinud austava ettepaneku panna kokku Matsalu alamvesikonna asulate vee ja kanalisatsiooni ISPA rahastamistaotluse lähteülesande. Oleme selle tööga saanud ühele poole, see käsitleb tervet Lääne maakonda ja pool Rapla maakonda, lisaks kolme valda Pärnu maakonnast, investeerimisvajadust kokku hindame 400-450 milj kroonile. Usun, et Keskkonnaministeerium kuulutab lähiajal välja avaliku riigihanke selle rahastustaotluse kirjutajate koha peale ja toimub ka ministeeriumi poolt teatud filter.

Täna oleme ooteseisukorras, lähtematerjalid on edasi antud. Arengukava järgi peaks välja ehitatama ca 50 km täiendavalt vee ja kanalisatsioonitrasse ja rekonstrueerima ca 5 km kanalisatsiooni torustikke. Juurde ehitama 5 pumbajaama, neist 1 Haapsalu linna ja 4 Ridala vallas.
 
Küsimused hr Rometile.

Volikogu liige Sulev Vare. Arutusel olevas projektis on totaalselt segi aetud mõisted reo- ja heitvesi, vähemalt 15 korral. Palun Teie kommentaari.

Vastas hr Romet.
Kui on, viime parandused sisse.

Volikogu liige Vare (teine küsimus). Projekti lk 14 on välja toodud potentsiaalsete reostusallikate nimistu, on loetletud endised sõjaväeosad p 5,7,8,9. Peaks olema täpsustatud reostusallikad ja nende asukohad.

Vastas hr Romet
Täpsustame.

Volikogu liige Vare (kolmas küsimus). Projekti lk 15 on kirjas teenuste kasutajad, elanike liitmisel sain summaks 1500 inimest vähem, kui on tegelikult elanikke Haapsalus.

Vastas hr Romet.
Registreeritud linna elanikke võime võtta kümnest erinevast registrist Opereerime erinevate linnaelanike kohta peetavate registrite andmetega, kuna ühtset elanike registrit ei ole.

Volikogu liige Vare (neljas küsimus). Kas peaks olema kajastatud Haapsalu Veevärgi kohustus laenu tagasi maksta?

Vastas hr Romet.
Haapsalu Veevärgi kohustus on üle 30 miljoni krooni laenu maksta pluss sama palju intresse 19 aasta jooksul. See on igal aastas 3,1 milj krooni.

Volikogu liige Toivo Hein. Mis printsiipi kasutades pandi kokku renoveerimispaketid?

Vastas hr Romet.
Silmas peeti teatud kompaktseid elamupiirkondi. Teatud linna pakettidele on juurde toodud Uuemõisa või Paralepa piirkonnad.

Volikogu liige Arder Väli. Palun võrrelda Haapsalu joogivee kvaliteeti teiste Eesti piirkondade joogiveega.

Vastas hr Romet.
Haapsalu joogivesi on parem, eriti võrreldes Kesk- ja Lõuna-Eesti joogiveega.

Volikogu liige Andres Ammas. Arengukava ütleb, et meie joogivesi põhiliselt vastab praegustele EV standardi nõuetele, kuid ei vasta tulevikus kehtivatele Euroopa Liidu direktiividele raua sisalduse osas. Mida on plaanitud ette võtta?

Vastas hr Romet.
Raua ärastamine võiks toimuda puurkaevudes raua ärastamisfiltrite abil. See tooks suuremates pumbajaamades kaasa 3,5- 4 milj kroonised investeeringud.

Volikogu liige Alar Schönberg. Väitsite, et elanikkond on kanalisatsioonitrassidega liitumisel loid.
Kui suur on liitujate protsent ja kas on võimalik tasuda järelmaksuga?

Vastas hr Romet.
Arvan, et ca 300 kanalisatsiooni liitumispunkti 800-st on kasutamata. Liitumispunkti väljaehitamise kompensatsioon on 12 tuh krooni ühe erakinnistu kohta. 
Kuni 300 m2 pindalaga eramaja kanalisatsioonivõrguga liitumine on 12 tuh krooni ja veevõrguga liitumine 9 tuh krooni. Arvan, et need ei ole suured kulutused.
Eraettevõtjatega peame eraldi läbirääkimisi.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettekanded olid põhjalikud ja volinikud aktiivsed, see näitab, et on aru saadud menetlemisel oleva dokumendi vajalikkusest.
Tervisetalituse esindajana, tegime vee süvaanalüüsi. Vee võtsime veetornist. Raua sisalduseks saime 205 mikrogr/liitrile, mis on sisuliselt võrdne uute joogivee normidega, mis on ühtlustatud Euroopa Liidu normidega (200).

Mis aitaks raua sisaldust reguleerida? Raud tuleb vee sisse põhiliselt vanadest veetorudest, samuti näiteks kui on seisev vesi s.t tarvitatakse vähe vett.

Ma ei ole finantsist, kuid ka mina leidsin mõningaid arve, mis ei ole päris loogilised. Kuid me võime jäädagi parandusi tegema. Sellel puudub mõte. Menetlemisel ei pea niivõrd vigu otsima, kui arvestama sellega, et arengukava on pidevalt uuendatav ja parandatav dokument.

Projekt on mahukas ja eriti uutele volinikele teemana uus. Komisjoni koosolekul toetati juhatuses avaldatud mõtet, et põhimõtteliselt võiks projekti täna kinnitada, kuid siiski teen ettepaneku
1.	lõpetada täna esimene lugemine ja lubada eelnõu teisele lugemisele. Anda volinikele võimalus süveneda ja 
2.	muudatusettepanekute esitamise viimane tähtaeg on 22. jaanuar 2003. a.

Küsimused kaasettekandjale.

Volikogu liige Sulev Vare. Esitatud dokument on hästi tehtud, kuid poolik – puudutab vaid Haapsalu Veevärgi osa. Kas tulevikus on kavas vastu võtta teine dokument, mis käsitleks praegu eramajadest heitvee suunamist Haapsalu lahte?

Vastas hr Hein.
Minu meelest peaks selle küsimusega tegelema samuti veevärk. Arvan, et menetluses olevat projekti on vajalik täiendada muudatusettepanekutega.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas teatas volikogule, et juhtivkomisjoni pädevuses on teha nimetatud ettepanekud ja need hääletamist ei nõua. Eelnõu teise lugemise aja otsustab volikogu juhatus.

OTSUSTATI:
1. Lõpetada eelnõu “Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava” esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekud esitada hiljemalt 22. jaanuariks 2003. a.

Päevakorrapunkt nr 4

Haapsalu kohanimede määramise korra kinnitamine

KUULATI kommunaalosakonna juhataja Heino Tamme ettekannet.
Seoses kavandatava uue linna üldplaneeringuga ja tulenevalt kohanimeseadusest on kohaliku omavalitsuse volikogu pädevuses  kehtestada kord linnaosa, maaregistri katastriüksuse ja väikekoha nime määramiseks. Määramise all mõistetakse nii nime andmist kui nime muutmist ja tühistamist. 

Vastavalt esitatud korrale määratakse kohanimi väikekohtadele - tänavatele, väljakutele, maanteedele, teedele, kallastele jne, samuti katastriüksustele, kui need asuvad väljaspool tänavavõrku (aadressi ei ole määratud) ja ühissõidukipeatustele.

Katastriüksusele, millel on aadress, võib vajadusel lisaks määrata ka nime (näiteks on Piiskopilinnusel on nii aadress – Lossiplats 3, Haapsalu kui ka kohanimi – Linnus),  üldjuhul hoonestatud katastriüksustele kohanime ei määrata.
Kohanimed ja aadressid on olemasolevatel parkidel, haljasaladel, randadel, puhkealadel ja kalmistutel.
Praegused maakatastrisse kantud kohanimed olid kui linna rajatised oma nimedega arvel juba enne maareformi algust. Samuti oli katastriüksuste registreerimisel maatüki aadressiks olemasolev hoonete aadress.
Seoses üldplaneeringu algatamisega võib tekkida vajadus uute kohanimede määramiseks (näit jagada linn linnaosadeks, moodustada uusi tänavaid ja anda nimed muudele väikekohtadele jne). Samuti on käesolevat korda vaja olemasolevate katastriüksuse aadresside muutmiseks ja nimeta katastriüksustetele nime määramiseks.
 
Kohanime määramine on volikogu pädevuses.

Aadressi kinnitamine on linnavalitsuse pädevuses.
Planeeringust tulenevalt ja määratud kohanime ja aadressikoha alusel kinnitab linnavalitsus aadressi.
Kohanimede kohta peab arvestust ja koostab nimistu linnavalitsuse määratud struktuuriüksus.

Haapsalu Linnavalitsus on 04. detsembril 2002 “Haapsalu linna kohanimede määramise korra” läbi vaadanud ja teinud korraldusega nr 827 linnavolikogule ettepaneku  kord kehtestada Haapsalu linna haldusterritooriumil.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Saalist lahkusid volikogu liikmed Väli ja Sukles. Osaleb 17 volikogu liiget.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Juhtivkomisjoni ettepanek: toetada eelnõud esitatud kujul ja võtta vastu määrusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 2 “Haapsalu kohanimede määramise korra kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Lääne Maakonna Keskraamatukogu põhimääruse kinnitamine

KUULATI aselinnapea Krista Esta ettekannet.
Seoses muudatustega rahvaraamatukogu seaduses tuleb muuta raamatukogu põhimäärust ja võtta vastu uus redaktsioon esitatud põhimääruse kinnitamisega.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Sulev Vare. Milline sisuline muudatus toimub?

Vastas pr Esta.
Rahvaraamatukogu seaduse järgi tuleb direktorile koostada ametijuhend. Suurenes nõukogu koosseis.

Volikogu liige Toivo Hein. Mis võis tingida nõukogu liikmete arvu suurenemise?

Vastas pr Esta.
Ei oska vastata.
 
KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Komisjon arutas elektroonilise koosoleku vormis eelnõud.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu otsusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Saabus Väli. Osaleb 18 volikogu liiget.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 18 “Lääne Maakonna Keskraamatukogu põhimääruse kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Kinnisasja Sadama 3, Haapsalu avaliku suulise enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
15. novembril 2002. a toimus teist korda kinnisasja Sadama 3, Haapsalu (503 m2 elamumaad, millel asub amortiseerunud puithoone) avalik oksjon.
Esimene oksjon nurjus, kuna ei olnud ühtegi osavõtjat.

15. novembri oksjonil osalemise kohta oli linnavalitsusele eelnevalt laekunud kolm sooviavaldust. Oksjonist võttis osa üks pakkuja. Oksjon viidi läbi Linnavara võõrandamise korra kohaselt.
Kinnisasi müüdi oksjonil alghinnaga 200 000 krooni Alar Rästale.

Teeme ettepaneku tunnistada enampakkumise võitjaks Alar Rästa ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja esitatud kujul võtta vastu otsusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Saabus Sukles. Osaleb 19 volikogu liiget.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 19 “Kinnisasja Sadama 3, Haapsalu avaliku suulise enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Haapsalu Linnavolikogu 22.12.2000 otsuse nr 79 punkti 4.4 osaline muutmine

KUULATI linnasekretäri Kristel Jupitsa ettekannet.
Eelnõu on koostatud tulenevalt asjaolust, et Vabariigi Valitsus kehtestas järgmiseks aastaks uue alampalga määra.
Sellest tulenevalt tuleb kehtiv volikogu otsus viia kooskõlla ja muuta linnavalitsuse ja linnavaraameti abiteenistujate (koristajad, valvurid, saunateenindaja, heakorratöölised)  töölepinguid palga osas. Palgad tõusevad alates 01.01.2003.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul otsusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei saabunud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 20 “Haapsalu Linnavolikogu 22.12.2000 otsuse nr 79 punkti 4.4 osaline muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Haapsalu Linnavolikogu 24.09.1999 otsuse nr 135 “Haapsalu linna konkursi- ja atesteerimiskomisjoni moodustamine” muutmine 

KUULATI linnasekretär Kristel Jupitsa ettekannet.
Tulenevalt asjaolust, et linnapea volitused on saanud Teet Kallasvee ja seaduse järgi on konkursi- ja atesteerimiskomisjoni esimees omavalitsuses linnapea või vallavanem, tuleb teha volikogu otsuses vastav muudatus.
Komisjoni sekretär Iivi Salus on esitanud avalduse, mille palub end vabastada  komisjoni liikme kohustustes seoses töökoormusega põhitöökohal. Tema asemele teeb linnavalitsus ettepaneku määrata  avalike suhete osakonna juhataja Liivi Ollino.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Andres Ammas. Kes kuuluvad veel nimetatud komisjoni?

Vastas pr Jupits.
Linnasekretärina Kristel Jupits ja muudelt elualadelt ettevõtja Tiit Joost ja õpetaja Triinu Karolin.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul otsusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 21 ““Haapsalu Linnavolikogu 24.09.1999 otsuse nr 135 “Haapsalu linna konkursi- ja atesteerimiskomisjoni moodustamine” muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Detailplaneeringu kehtestamine (Niine 21)

KUULATI ehitus- ja arhitektuuriosakonna juhataja Ksana Fuksi  ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus algatas oma 11. aprilli 2001 korraldusega nr 254 kinnisasja omaniku Riho Õlekõrre taotluse alusel detailplaneeringu. Planeeringu koostas AS Kiva.

Vastavalt linnavalitsuse poolt kinnitatud lähteülesandele on planeeringu eesmärk kinnisasja jagamine kruntideks koos maakasutuse sihtotstarbe, ehitusõiguse, hoonestustingimuste ja aadresside määramisega.

Planeeritaval kinnistul, pindalaga 10 548 m² ja praeguse aadressiga Niine 21, asuvad endise lihakombinaadi tootmishooned. Planeeringu koostamise tingis omaniku soov jagada talle
kuuluv kinnisasi väiksemateks kruntideks ja määrata uutele kruntidele ehitusõigus, maakasutuse 
sihtotstarve, hoonestustingimused ja uued aadressid  Parkimise võimalused on kruntidel ette nähtud juurdepääsuga tänavalt. Tehnovarustus lahendatakse edasise projekteerimise käigus.

Planeering on nõuetekohaselt kooskõlastatud ja avalikustatud.

Linnavalitsus esitab Niine 21 detailplaneeringu  Haapsalu Linnavolikogule kehtestamiseks ja palub esitatud eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud esitatud kujul ja võtta vastu otsusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 22 “Detailplaneeringu kehtestamine (Niine 21)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Detailplaneeringu kehtestamine (Promenaadi 20)

KUULATI ehitus- ja arhitektuuriosakonna juhataja Ksana Fuksi  ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus algatas oma 29. augusti 2002. a  korraldusega nr 444 kinnisasja Promenaadi 20 detailplaneeringu. Planeeringu koostas arhitekt Anu Joost.

Vastavalt linnavalitsuse poolt kinnitatud lähteülesandele on planeeringu eesmärk Haapsalu linnale kuuluva kinnisasja planeerimine väikeelamumaaks ja kinnisasja ehitusõiguse ning hoonestustingimuste määramine. 

Hoonestamata kinnisasi asub muinsuskaitsealal Promenaadi ääres, Väike-Mere tänava nurgal. 
Kinnisasjalt avanevad vaated Tagalahele, Kuursaalile ja Promenaadile.

Suhteliselt väikesele kinnisasjale on planeeringuga lubatud ehitada üks hoone, suurima kõrgusega 8,5 m. Projekteeritava elamu arhitektuurne lahendus peab arvestama antud piirkonna ajalooliselt väljakujunenud miljööga, naaberhoonestuse üldmahtude, katusekallete ja materjalidega.

Antud kinnisasi asub  ranna ja kaldakaitseseaduse kohaselt ehituskeeluvööndis. Linnavalitsus on saanud Keskkonnaministri nõusoleku ehituskeeluala vähendamiseks antud kinnisasjal.

Planeering on nõuetekohaselt kooskõlastatud ja avalikustatud.

Linnavalitsus esitab Promenaadi 20 detailplaneeringu  Haapsalu Linnavolikogule
kehtestamiseks ja palub esitatud eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimees Toivo Heina kaasettekannet.

Ettepanek: toetada eelnõud esitatud kujul ja võtta vastu otsusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 23 “Detailplaneeringu kehtestamine (Promenaadi 20) (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Detailplaneeringu Tööstuse 9 kehtetuks tunnistamine

KUULATI ehitus- ja arhitektuuriosakonna juhataja Ksana Fuksi  ettekannet.
Kinnisasja Tööstuse 9, Haapsalu omaniku avaldusest tulenevalt teeb  Haapsalu Linnavalitsus eelnõuga ettepaneku detailplaneeringu Tööstuse 9 kehtetuks tunnistamiseks.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud esitatud kujul ja võtta vastu otsusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 24 “Detailplaneeringu Tööstuse 9 kehtetuks tunnistamine” (protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees