NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI  P R O T O K O L L

Haapsalu 								 31. jaanuar 2003 nr 5

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 17.28.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu peaspetsialist Elvi Puda.
Võttis osa volikogu 19 liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Krista Esta, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt jt (registreerimisleht lisatud).

Istungi juhataja Andres Ammas teatas, et linnavalitsus teatas kirjalikult varem päevakorda esitatud “Heakorraeeskirja täitmiseks koormise kehtestamine” eelnõu tagasivõtmisest.

Volikogu esimehena ja eelnõude algatajana võttis Andres Ammas tagasi “Haapsalu
Linnavolikogu liikmetele volikogu ülesannete täitmise hüvituse maksmise korra 
kehtestamine” ja “Haapsalu Linnavolikogu 11.11.2002 otsuse nr 5 “Haapsalu Linnavolikogu
komisjonide liikmete arvu ja koosseisude kinnitamine” muutmine” eelnõud, kuna need
ei pälvinud komisjonide toetust.

Ühehäälselt kinnitati järgmine päevakord:

1. Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

2. Volikogu liikme Arder Väli arupärimine Vaba 4 hoone müümise kohta (De la Gardie loss)
Ettekandja				linnavalitsus

3. Haapsalu linna 2003. aasta eelarve esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon
4. Haapsalu Linnavolikogu 21.12.2001 määruse nr 28 “Haapsalu linna munitsipaallasteaedades õppetasu kehtestamine ning õppe- ja toidukulu maksmise korra kinnitamine” osaline muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

5. “Haljastuse likvideerimise korra” ja “Haljastuse taastamistasu määramise ja arvutamise korra” kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

6. Haapsalu linna haldusterritooriumil avaliku korra, heakorra-, koerte ja kasside pidamise, kaevamistööde eeskirja esimene lugemine 
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

7. Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, teenistujate koosseisu ning palgamäärade ja palgatingimuste kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

8. Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 otsusega nr 42 kinnitatud aktsiaseltsi Haapsalu Haljastus põhikirja muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon	

9. Haapsalu vapimärgi andmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

10. Detailplaneeringu kehtestamine (Väike-Lossi 3)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon	

11. Detailplaneeringu kehtestamine (Holmi-Kallas 18)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon	

12. Detailplaneeringu kehtestamine (Mihkli 4)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon	

13. Jaoskonnakomisjonide moodustamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

14. Haapsalu linna esindaja määramine ja volituste andmine mittetulundusühingus 
Eesti Tervislike Linnade Võrgustik ja selle nõukogus
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon
15. Haapsalu Linnavolikogu kantselei põhimääruse kinnitamine 
Ettekandja				volikogu esimees
Kaasettekandja			õiguskomisjon

16. Informatsioon ajutise (elektrihinna) komisjoni tööst
Ettekandja				komisjoni esimees Jaak Kanepi

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava kinnitamine

KUULATI mittekoosseisulise linna arengu, planeeringu ja ehituse osakonna juhataja Heino Tamme ettekannet.
Täna arutame teisel lugemisel Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava. Täname volikogu liiget Sulev Varet, kes esitas hulgaliselt muudatusettepanekuid. AS Haapsalu Veevärk esitas kirjalikult oma seisukoha muudatusettepanekute osas (protokolli juures). Muudatusettepanekud, mida juhtivkomisjon ja linnavalitsus toetasid, on tänaseks ka projekti sisse kirjutatud.

Arengukava projekt vastab täielikult koostamise juhendile. Sadevete osa tuleb tulevikus käsitlemisele arengukavana, teemat lahkame üldplaneeringus. Sadevett ei teeninda Haapsalu Veevärk. Lähtuvalt ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse paragrahvi 4 lõikest 1 peab ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arendamine omavalitsuse haldusterritooriumil toimuma ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava alusel.

Palume Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava kinnitamise määruse eelnõu vastu võtta määrusena.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare.
Kas see on Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni või on Haapsalu linna veevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava?

Vastas hr Tamm. Kuna Haapsalu linn on pannud Haapsalu Veevärgile kohustuse teenindada Haapsalu linna territooriumil ühisveevärki, siis see on linna arengukava. 

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Täname hr Varet, kes ainsa volikogu liikmena leidis aega selle raske ja mahuka dokumendiga töötada. 

Komisjon nägi ränka vaeva muudatusettepanekute läbitöötamisega. Koostasime muudatusettepanekute tabeli ja panime kirja oma seisukohad. Komisjoni arvates olid mõned muudatusettepanekud projektis juba sees, seda küll mõnes teises peatükis.

Ettepanek: lõpetada eelnõu teine lugemine ja peale muudatusettepanekute läbivaatamist võtta projekt vastu määrusena.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare palus kommenteerida muudatusettepanekuid, milliseid komisjon ei arvestanud.

Vastas hr Hein. Muudatusettepanekute arutamise käigus teen seda.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Sulev Vare.
Haapsalu Veevärk on istunud Haapsalu linnavalitsusele pähe. Aktsepteerin Rein Rometi seisukohta, sest tema lähtub oma mätta otsast. Volinikuna tunnen aga huvi selle veevärgi ja kanalisatsiooni osa kohta, mis asub väljaspool AS Haapsalu Veevärki. 

Uurisin keskkonnainspektsioonist, kui palju on Haapsalus ebaseaduslikke merre heitelaske. Mulle väideti, et ligi 20. Kui Haapsalu Veevärk haldab neist ainult ühte, siis arvan, et see on üks kõige suurem. Arvan, et kinnitades Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava, kinnitame tegelikult AS Haapsalu Veevärgi arengukava. Tegelikkuses oleks see veevärgi nõukogu kompetents. 

Arengukava dokumendina on hea, aga on vaid üks osa sellest, mis linnal peaks olema.

Rohkem sõna ei soovitud. Läbirääkimised lõpetati, hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekute läbivaatamine. 
KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kommentaare (muudatusettepanekute tabel protokolli juures).

Volikogu liige Sulev Vare soovis hääletamist:
muudatusettepanek nr 1.2, mida juhtivkomisjon ja linnavalitsus otsustasid mitte arvestada.

HÄÄLETATI:
poolt 10 volikogu liiget, vastu 5.
Seega otsustati toetada Sulev Vare muudatusettepanekut nr 1.2.

Muudatusettepanek nr 1.3, mida juhtivkomisjon ja linnavalitsus otsustasid mitte arvestada.

HÄÄLETATI:
poolt 6 volikogu liiget, vastu 8.
Seega otsustati mitte toetada Sulev Vare muudatusettepanekut nr 1.3.

Muudatusettepanek nr 1.4, mida juhtivkomisjon ja linnavalitsus otsustasid mitte arvestada.

HÄÄLETATI:
poolt 5 volikogu liiget, vastu 11.
Seega otsustati mitte toetada Sulev Vare muudatusettepanekut nr 1.4.

Muudatusettepanek nr 2, mida juhtivkomisjon ja linnavalitsus otsustasid arvestada osaliselt.

HÄÄLETATI:
poolt 5 volikogu liiget, vastu 8.
Seega otsustati mitte toetada Sulev Vare muudatusettepanekut nr 2.

Muudatusettepanekute esitaja Sulev Vare võttis tagasi juhtivkomisjoni poolt arvestamata jäänud muudatusettepanekud alates muudatusettepanekust nr 3.
Juhtivkomisjoni poolt arvestatud muudatusettepanekute hääletamist ei nõutud.
Lõppsõna ei soovitud.

Volikogu liige Sulev Vare tegi ettepaneku lisada sõna “linna” määruse eelnõusse, seega “Haapsalu linna ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava kinnitamine”.

Kommunaalkomisjoni esimees Toivo Hein palus komisjoniga nõu pidamiseks 5 min vaheaega. Vaheaeg 14.36-14.41. 

KUULATI hr Heina, kes tegi komisjoni poolt ettepaneku katkestada eelnõu arutelu ja jätkata istungi päevakorra 17. punktina, et saaks ette valmistada lõpphääletamisele minev eelnõu.

OTSUSTATI:
katkestada Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava eelnõu arutelu ja jätkata istungi 17. päevakorrapunktina.

Päevakorrapunkt nr 2

Volikogu liikme Arder Väli arupärimine Vaba 4 hoone müümise kohta (De la Gardie loss)

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Volikogu liige Arder Väli esitas järgmise arupärimise (tekst järgneb).
Käesoleva aasta 09. jaanuari numbris nr 3 (1857) avaldas “Lääne Elu” teabe vana haiglahoone, nn De la Gardie lossi müügi kohta kinnistuna Soome kodanikule 1,1 miljoni krooni eest järelmaksuga sihtasutuse Haapsalu Haigla poolt. 

Läänemaa muuseumi teaduri pr Ülle Paras hinnangul on tegemist ühe Haapsalu linna esinduslikuma ja suurt ajaloolist väärtust omava hoonega. Sellise hinnanguga saab ainult nõustuda. 
Paljudele Haapsalu linna kodanikele, sealhulgas ka minule, on see tehing mõistetamatu ja sarnaneb rohkem kinkimisega. Milliste teenete eest, jääb paraku arusaamatuks.

Seoses eeltooduga, palun volikogule avaldada kõik nimetatud tehinguga seotud asjaolud ja tehingu tagamaad ning anda omapoolne hinnang tehingule.

Hr Arder Väli arupärimisele vastasin ka kirjalikult (tekst järgneb).
22. veebruaril 2001 võttis SA Läänemaa Haigla nõukogu vastu otsuse moodustada Vaba 4 hoonest (De la Gardie loss) eraldiseisev kinnistu, et edaspidi otsustada, mida majaga peale hakata. 2001. aasta sügiseks oli haigla administratsioon, naistenõuandla ja lastenõuandla kolinud nn haigla põhihoonesse. Vaba 4 hoone jäi tühjaks ja SA Läänemaa Haigla vabanes kütte, elektri, vee ja muudest halduskuludest. Koheselt alustati ka läbirääkimisi kinnisvarabüroodega Pulss, Kiva ja Maa ja Talu läbirääkimisi hoone (tulevase kinnistu) müügiks.

Kommentaar Pulsilt:
2001. aasta lõpus pakuti hinda 900 000 kr, järelmaksu ei oleks olnud. (Ostja nõue oli lammutada müüja kulul majadevaheline koridor, mis oleks reaalset müügihinda alandanud).

2002. aasta alguses pakuti veel erinevate ostjate poolt 1,3 milj kr ja 1,4 milj kr, millest nad aga ise mõne aja möödudes loobusid. Hoone seisukord oli halvenenud, eriti seespool. Ka Kiva ja Maa ja Talu ei suutnud lossi müüa. 

2002. aasta suvest alates oli haigla poolt küsitud hinnaks 1,2 milj kr. Läbirääkimised käisid kahe potentsiaalse ostajaga, kummastki aga tehingu vormistajat ei saanud.

2002. aasta sügisel saavutati müügikokkulepe Soome Vabariigi kodaniku Tuoma Sakari Lumiaineniga ja otsustati loss müüa hinnaga 1,1 milj kr. Müügiotsuse kinnitas SA Läänemaa Haigla nõukogu 30. oktoobril ja ühtlasi määras müügiprotseduuride läbiviijaks Tõnis Siiri.
9. detsembril sõlmisid SA Läänemaa Haigla ja Tuoma Sakari Lumiainen notar Eha Naudi büroos võlaõigusliku kinnistu müügi lepingu, mille alusel ostja maksab 55 000 krooni koheselt ja ülejäänud 1 045 000 krooni järgneva 11 kuu jooksul võrdsetes osades. Lepingu alusel läheb omandiõigus üle ostjale alles pärast kogu lepingusumma tasumist. Juhul kui ostja ei tasu makseid lepingujärgselt, jääb makstud summa leppetrahvina müüjale.

Kuna tegu on ühe Haapsalu tähelepanuväärsema ehitisega, mis asub muinsuskaitse tsoonis, siis on hoone taastamine tema kasutuselevõtmiseks oluliselt kulukam, kui seda mõne teise mahtudelt sarnase objekti korral.

Läänemaa Muuseumi teaduri Ülla Paras kommentaar oli:
De la Gardie lossi puhul on tegemist klassikalise mõisa härrastemajaga, mis Eesti Vabariigi ajal sai uue funktsiooni—ehitati ümber maakonnahaiglaks. Tegemist on ühe Haapsalu linna esinduslikuma ja suurt ajaloolist väärtust omava hoonega.

Hoone ei ole hetkel veel riikliku kaitse all, kuid asudes muinsuskaitsealal, peavad ehitustööd hoones vastama muinsuskaitselistele nõuetele. 2001. a augustis tegi Muinsuskaitseinspektsiooni ekspertkomisjon Muinsuskaitse Nõukogule ettepaneku võtta hoone riikliku kaitse alla. Muinsuskaitse Nõukogu on küsimust arutanud, kuid praegu ei ole veel ametlikku otsust tehtud.

Kokkuvõtteks
•	kuna ka kolm kohalikku kinnisvarabürood ei suutnud kahe aasta jooksul Vaba 4 objekti müüa, siis ei saa nõustuda Arder Väli väitega, et tegu oleks “kinkimisega”, hinna dikteerib kinnisvaraturul valitsev olukord;
•	müügi edasine venimine oleks halvendanud hoone seisukorda ja ilmselt raskendanud hinnapoliitiliselt seda olukorda veelgi;
•	kuna tegemist on muinsuskaitsealal asuva hoonega, siis peab ostja järgima hoones ehitustöid korraldades ka vastavaid nõudeid, mis teevad selle korrastamise kulukamaks;
•	ostja on teadlik hoone asumisest muinsuskaitsetsoonis ja see on fikseeritud ka notariaalselt kinnitatud võlaõiguslikus kinnistu müügi lepingus ning seeläbi on tagatud ka linna arhitektuuripildis olulise hoone taastamine muinsuskaitse nõuetele vastavalt;
•	hoone müügihinnale mõjusid negatiivselt
o	igasugune äriplaan nõuab, et tehtud investeering tagasi tuleb teenida ja hinnanguliselt vajaminevad 4-5 milj krooni hoone kordategemiseks avaldavad sellele oma ühest mõju;
o	kuigi tegemist on endisaegse mõisahoonega, puudub mõisale omane krunt–kinnistu suurus vaid 3000 m²;
o	kahe talve jooksul on hoone seisukord halvenenud ja esinenud on ka vandalismiakte;
Arupärimises väljatoodud “ostjapoolseid teeneid” ei oska välja tuua.

Hr Arder Väli esimene küsimus ettekandjale.
Kas ostja on kõik maksud tähtaegselt tasunud ja kas linnal on võimalik anda müügitehingule tagasikäiku?

Vastas hr Kallasvee.
Kui ostja täidab kõik lepingu punktid, ei saa linn ega haigla lepingut tühistada. Seni on kõik lepingus ettenähtud maksud tasutud tähtaegselt.

Hr Arder Väli teine küsimus.
Kuidas linn on vältinud ja kavatseb edaspidi vältida linnale kuuluva vara laialitassimist, mahaparseldamist?

Vastas hr Kallasvee.
Selleks on SA Läänemaa Haiglale määratud nõukogu, kes võtab vastu otsuseid, mida sihtasutuse varaga teha. Eeldame, et nõukogu töötab sihipäraselt ja just nii, milleks ta on ellu kutsutud. Seetõttu lasin ma ka ennast määrata sihtasutuse Läänemaa Haigla nõukogu liikmeks. 

Hr Arder Väli kolmas küsimus.
Kas ja millal annab linnavalitsus volikogule vähemalt 2003. aastaks planeeritud linnavara erastamise plaani ja selle erastamise tingimused.

Vastas hr Kallasvee.
Linnavalitsuse osakonnad tegelevad vastavate nimekirjade ettevalmistamisega, mis koostatakse kolmel erineval moel: 1. varad, mida saab takistuseta müüa; 2. varad, mille müügiks on väiksemad takistused; 3. varad, mida linn sooviks müüa, kuid ei saa seda mingil põhjusel teha. 
Kui nimekiri on koostatud, tehakse 2003. aasta plaan, mis valmib hiljemalt märtsi lõpuks.

OTSUSTATI:
võtta vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linna 2003. aasta eelarve esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Linnavalitsus palub kinnitada Haapsalu linna 2003. aasta eelarve tulud-kulud tasakaalus 74 457 290 krooni vastavalt lisadele 1-5. Kinnitada eelarve kassatagavaraks 100 000 krooni. Lubada Haapsalu Linnavalitsusel suunata kulusid ümber eelarve kuluartiklite lõikes kulupeatüki siseselt. 

Võrreldes eelmise aastaga on tunduvalt vähenenud riigi tasandusfondi osa. Vahe 2 363 000 kr, vähenemine põhiliselt toimetuleku toetuste osas. 
(Seletuskiri protokolli juures).

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare.
Miks on eelarvesse sisse kirjutamata saadud toetused?

Vastas hr Schwindt.
Eelarve projekti ei ole kirjutatud toetused, mis on sihtfinantseeringute, konkreetsete projektide elluviimiseks.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: lõpetada eelarve esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekud esitada 17. veebruari tööpäeva lõpuks.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare. Kas sanatoorium Laine dividendide osa suureneb või väheneb?

Vastas hr Kanepi.
Väheneb.

Volikogu liige Arder Väli soovis teada, kas sanatoorium Laine oksjonil võitjalt laekunud miljon on eelarves sees?

Vastas hr Kanepi.
Kohtuvaidlus käib ja 2003. a linnaeelarves see summa ei kajastu.

OTSUSTATI:
1.	Lõpetada eelarve esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. 
2.	Muudatusettepanekud esitada 17. veebruari tööpäeva lõpuks.

Vaheaeg kell 15.10-15.20.

Päevakorrapunkt nr 4

Haapsalu Linnavolikogu 21.12.2001 määruse nr 28 “Haapsalu linna munitsipaallasteaedades õppetasu kehtestamine ning õppe- ja toidukulu maksmise korra
kinnitamine” osaline muutmine

KUULATI aselinnapea Krista Esta ettekannet.
Koolieelse lasteasutuse seaduse § 27 lg 3 kohaselt võib lapsevanemaid kaasata lasteaia majanduskulude, personali töötasude ja õppevahendite kulude tasumiseks. Kuna vanema osalust tohib kasutada nende kulude katteks, mis on seotud õppetööga (palk, õppevahendid), nimetatakse seda ka õppetasuks. Vanema osalus ei tohi olla suurem 20%-st Vabariigi Valitsuse kehtestatud palgaalammäärast. Vanemate kaetava osa määra kehtestab linnavolikogu (KLS § 27 lg 4).

Seoses alampalga tõusuga tõusevad ka õppetasud, kuid lähtudes valimislubadustest, et õppetasu ei tõuse, ongi vajalik teha määrusesse ka vastav korrektuur. Arvan, et antud soodustus peaks puudutama vaid Haapsalu elanikke, seetõttu tuleks muuta ainult ühte punkti. Et 11% alampalgast on 237,6 krooni ja kuna 2,4 krooni kuus pole märkimisväärne kokkuhoid, siis tuleks summa jätta lihtsalt samaks täna kehtivaga (240 krooni).

Teine ettepanek on seotud samuti valimislubadusega tõsta lasteaia tasuta toidu osakaal 20%-le.

Ettepanek: eelnõu määrusena vastu võtta. 

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare.
Kas väljastpoolt Haapsalut inimestele hind tõuseb?

Vastas pr Esta. Jah, Haapsalu registris mitteolevate laste lasteaia õppetasu tõuseb 432 kroonini.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
19 poolt volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 3 “Haapsalu Linnavolikogu 21.12.2001 määruse nr 28 “Haapsalu linna munitsipaallasteaedades õppetasu kehtestamine ning õppe- ja toidukulu maksmise korra kinnitamine” osaline muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

“Haljastuse likvideerimise korra” ja “Haljastuse taastamistasu määramise ja arvutamise korra” kinnitamine

KUULATI mittekoosseisulise linna arengu, planeeringu ja ehituse osakonna juhataja Heino Tamme ettekannet.
Haapsalu linnal puudub haljastuse likvideerimise kord ja ei ole kehtestatud ka haljastuse taastamise määrasid ning taastamistasu arvutamise korda ja seetõttu on vajadus haljastuse likvideerimist korraldava eeskirja ja haljastuse taastamistasude määrade kehtestamiseks.

Eeskirja koostamisel on lähtutud Haapsalu linna eripärast, haljastuse suurest osakaalust, olulisusest jmt. 

Projektid “Haljastuse likvideerimise kord” ja “Haljastuse taastamistasu määramise ja arvutamise kord” on koostanud mittekoosseisuline linna arengu, planeeringu ja ehituse osakonna juhataja ja läbi vaadanud linnavalitsuse ehitus- ja arhitektuuriosakond ja kommunaalosakond. 

Teistes omavalitsustes on rakendatud koefitsientide süsteemi, meie otsustasime minna lihtsamat teed ja kord näeb ette teatud reeglid, kuidas toimub arvestus.

Raha, mis laekub, on linna tulu ja läheb linna haljastuse taastamiseks.

Ettepanek: eelnõu määrusena vastu võtta .

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Kaasasime eelnõu menetlusse asjatundjaid, kes seda ala komisjoni liikmetest rohkem tunnevad: Tõnis Padu ja Märt Maiste.

Vastav kord on vajalik kehtestada, kuid eelnõu vajab veel pisut lihvimist ja läbimõtlemist.
Ettepanek: täna eelnõu arutelu katkestada ja muudatusettepanekud esitada 14. veebruariks.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare soovis teada, kes saab rikkumisi trahvida?

Vastas hr Hein. Kindlasti peab selleks olema vastav ametnik, arvan, et kommunaalosakonnast.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas teatas, et eelnõu lugemise katkestamise ettepaneku tegi juhtivkomisjon ja volikogu reglemendi järgi see hääletamist ei nõua. 

OTSUSTATI:
1.	Katkestada ““Haljastuse likvideerimise korra” ja “Haljastuse taastamistasu määramise ja arvutamise korra” kinnitamine” eelnõu arutelu. 
2.	Muudatusettepanekud esitada 14. veebruariks.

Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalu linna haldusterritooriumil avaliku korra, heakorra-, koerte ja kasside pidamise, kaevamistööde eeskirja esimene lugemine 

KUULATI juriidilise osakonna juhataja Elfrida Kuldsaare ettekannet.
01. septembril 2002. a jõustus karistusseadustik ja karistusseadustiku rakendamise seadus. Karistusseadustiku rakendamise seaduse paragrahv 16 tunnistas kehtetuks haldusõiguserikkumise seadustiku, mille § 2 lg 2 andis volitusnormi linnavolikogudele kehtestada koerte ja kasside pidamise, avaliku korra, heakorra ja kaevamistööde eeskirju. Haldusõiguserikkumiste seadustiku kehtetuks tunnistamisega muutusid kehtetuks ka selle alusel kehtestatud eeskirjad ja seal sisalduvad rikkumiste eest kohaldatavad sanktsioonid.

Karistusseadustikuga seonduvate seaduste muutmise ja täiendamise seaduse § 39 muudab kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 täiendades seda p 36 märkega 1 ja p 36 märkega 2. 

Kriminaalkoodeksi, väärismetallitoodete proovi seaduse, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse, ravimiseaduse, arhiiviseaduse, konkurentsiseaduse ja karistusseadustiku muutmise seaduse III osa § 8 p 1 on muudetud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 36 märkega 1 teksti ja samaseaduse § 8 p 2 on täiendatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 36 märkega 3. Need kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 36 märkega 1, p 36 märkega 2 ja p 36 märkega 3 ning p 37 annavad linnavolikogule volitussätted kehtestada eelnimetatud eeskirju. 

Sellest tulenevalt tuleb tunnistada kehtetuks tänaseks kehtetu seaduse alusel välja antud Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 määrusega nr 9 “Haapsalu linna korra eeskirja kinnitamine” kinnitatud “Haapsalu linna korra eeskiri”, Haapsalu Linnavolikogu 29.01.1999 määrusega nr 34 “Haapsalu kaevamistööde eeskirja kinnitamine” kinnitatud “Haapsalu kaevamistööde eeskiri” ja kinnitada järgmised uued eeskirjad: “Avaliku korra eeskiri”, “Heakorraeeskiri”, “Koerte ja kasside pidamise eeskiri” ja “Kaevamistööde eeskiri”.

Ettepanek: lõpetada esimene lugemine ja lubada eelnõud teisele lugemisele.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Komisjon arutas eelnõusid ja otsustati, et need dokumendid ei ole omavahel tasakaalus ja vajavad täiendamist. 

Ettepanek: lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg on 17. veebruar.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
1.	Lõpetada eelnõu “Haapsalu linna haldusterritooriumil avaliku korra, heakorra-, koerte ja kasside pidamise, kaevamistööde eeskirjade” esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. 
2.	Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg on 17. veebruar.

Päevakorrapunkt nr 7

Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, teenistujate koosseisu, palgamäärade ja palgatingimuste kinnitamine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele ja avaliku teenistuse seadusele on omavalitsuse volikogu pädevuses ametiasutuste moodustamine, ametiasutuste struktuuri ja teenistujate koosseisu kinnitamine, palgamäärade ja palgatingimuste kinnitamine.

Eelnõu kohaselt on Haapsalu linna ametiasutused linnavalitsus asutusena, volikogu kantselei ja linnavaraamet.

Linnavalitsuse struktuuriüksused on:
sotsiaal- ja tervishoiuosakond, moodustatud senise sotsiaalosakonna baasil, osakonna
koosseisu lisatud linnaarsti ametikoht
-	raamatupidamisosakond, moodustatud senise osakonna baasil ja koosneb raamatupidajatest ja maksuhaldurist
-	linnaarengu ja ehitusosakond, moodustatud kommunaalosakonna, ehitus- ja arhitektuuriosakonna ja maaosakonna liitmise tulemusel
-	haridus- ja kultuuriosakond, moodustatud haridusega tegelenud ametnike baasil
-	linnakantselei, mis ühendab endas üksusi, mis teenindavad linnavalitsust tervikuna (juriidiline osakond, avalikud suhted ja IT, haldustalitus)

Koosseisunimestikud ametiasutuste lõikes on koostatud avaliku teenistuse seaduses toodud ametnike gruppide kaupa (juhid, nõunikud, vanemametnikud, nooremametnikud ja abiteenistujad.). Abiteenistujad ei ole ametnikud, vaid töötavad töölepingu alusel - koristajad, valvurid, autojuht-asjur.

Palgad on eelnõus esitatud senikehtivas suuruses palgamääradena teenistujate gruppide lõikes.
Palgatingimused on toodud vastavalt avaliku teenistuse seadusele. Ette on nähtud palga maksmise sagedus ja vorm, staažitasu, puhkusetoetuse, isikliku sõiduauto kasutamise hüvitise maksmine teenistujatele.

Eelnõu lõpus on toodud seadusest tulenev delegatsiooninorm, mis annab linnavalitsusele õiguse vajadusel eelarveaasta jooksul muudatuste tegemiseks struktuuris ja koosseisudes, arvestusega, et peetakse kinni käesoleva otsusega kinnitatud teenistujate üldarvust ja eelarvega kinnitatud palgafondist.

Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Muudatusettepanekuid ei saabunud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 25 “Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, teenistujate koosseisu, palgamäärade ja palgatingimuste kinnitamine”(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 otsusega nr 42 kinnitatud aktsiaseltsi Haapsalu Haljastus põhikirja muutmine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
AS Haapsalu Haljastuse põhikirja ja ärinime muutmise eesmärgiks on edaspidine Haapsalu Linnavaraameti ja AS Haapsalu Haljastus funktsioonide ühendamine ning seeläbi uueneva ettevõtte korrastamine ning konkurentsivõimelisemaks muutmine. Ühe võimalusena saab näha ka korrastatud ettevõtte hilisemat müüki, mis aga ei ole eesmärk omaette. 

Haapsalu Linnavalitsus plaanib 2003. a aasta jooksul korraldada hanked kõiki linnamajandust ja heakorda puudutavatele töödele ja sellisel kujul ettevalmistus äriühingu korrastamiseks on põhjendatud, vältimaks olukorda, kus linnaga seotud äriühing või linna osakond kaotab tihenenud konkurentsi tingimustes oma funktsioonid ning võimalike tühjade struktuuride likvideerimine ja sellega kaasnevad kulud jääksid linna kanda.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Arder Väli palus selgitada skeemi, mille järgi hakatakse edasi tegutsema. Seletuskirjas puudus kompleksne ülevaade. Millised toimingud on põhimääruse muutmise taga? Mis saab lepingutest? 

Vastas hr Kallasvee. Konkurents tiheneb. Surve väljastpoolt on olemas ja ettevõtted on valmis avama oma kontoreid kõikjal nende valdkondi puudutavates küsimustes. Pärnus, Kuressaares ja osaliselt Viljandis on need küsimused lahendatud. 

Haapsalu linn ei taha jääda olukorda, kus mittemidagitegemise tõttu jääksid meile kätte konkurentsitingimustes alla jäänud osakonnad, kes selle tõttu kaotavad oma töö ja funktsioonid. Linn ei soovi peale maksta nende struktuuride likvideerimisele, vaid pigem soovime teenida ja saada kindlasti ka paremat teenust.

Tehniline pool on täna lõpuni lahtine. Üks mõte on moodustada volikogu ajutine komisjon, kuhu on haaratud inimesi, kellel on linnavara müügiga varasemad kogemused.

Linnavaraameti sõlmitavad valitsemise lepingud peaksid minema juba uue ettevõtte sõlmida. Osaliselt oleme eeltööd teinud. Linnavalitsus peab tegema eelnevat selgitustööd linnaelanike hulgas.

Volikogu liige Arder Väli(teine küsimus). Kui suured on praegu linnavaraameti deebitorid?

Vastas hr Kallavee. 
See on selgitamisel. Lähiajal saame tegeliku numbri kokku, kuna praegu tegeleme linnavaraameti ja Haapsalu Haljastuse finantside seisu ja varade ülevaatusega. Oleme nõu pidanud esimeste sammude osas mõlema üksuse juhiga.

Volikogu liige Urmas Sukles soovis teada, kes kuuluvad Haapsalu Haljastuse nõukogusse?

Vastas hr Kallasvee. Nõukogusse kuuluvad Heino Tamm, Valdo Maisalu, Heinar Tuulberg.

Volikogu liige Urmas Sukles (teine küsimus) soovis teada, kas on plaanis nõukogu koosseis välja vahetada?

Vastas hr Kallasvee. On plaan koosseisu muuta ja suurendada, nimesid on vara nimetada.

Volikogu liige Arder Väli (kolmas küsimus). Kas täna põhikirja kinnitades oleks valutu ettevõtet likvideerida? Kas kolmkümmend inimest võivad jääda tööta? 

Vastas hr Kallasvee. Likvideerimine ei ole eesmärk omaette. Inimestel peab säilima töö. Kui uuele ettevõttele tekib uus omanik, siis planeeritud on nii, et uuel omanikul peaks jääma suurem huvi kasutada olemasolevaid töötajaid, kui neid välja vahetada. 

Otsustamise koht on, kas jätta konkureerima oma firma, kes võib võtta teatud osa hankeid või müüa hankeid. 

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare soovis teada, kas kahe asutuse liitmisel suureneb ka aktsiakapital?

Vastas hr Hein. Ei oska vastata.

Volikogu liige Urmas Sukles. Kas ei näe ohtu, et tekib taoline olukord nagu Lääne Teedevalitsuse erastamisega - et raha otsas ja teed libedad.

Vastas hr Hein. Võib, aga ei pea. Teame kõik Haapsalu Soojuse õnnestunud erastamist.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Arder Väli.
Olen kommunaalkomisjoni liige ja hääletasin põhikirja muutmise poolt. 

Kahju, et linnavalitsus ei suvatsenud saata oma esindajat kommunaalkomisjoni koosolekule, kes oleks selgitanud eelnõu esitamise tagamaid.

Eelnõu vorm on süütu: muuta Haapsalu Haljastuse põhikirja ja täiendada paari punktiga. Mis saab aga edasi, on seletuskirjas lahti kirjutamata. Lepingute kohta ei saanud midagi teada. 

Kuidas klaaritakse ära see, et ühte maja on doteeritud teiste majade arvelt? Kuidas toimuks erastamise skeem?

Ei pea nii olema, et endal elu mugavamaks teha. Kui võtame eelnõu otsusena vastu, siis minge ja selgitage Haapsalu rahvale, mis saab inimesest, kes ei maksa üüri? Mis saab inimesest, kes on kolm korda seda topelt maksnud? Mis saab trassidest, olmest ja elu-olust üldse?

Nii kaua, kui volinikud seda suures lähenduses ei tea või teavad seda nii, kuidas linnapea praegu belletristiliselt ette kandis, teen ettepaneku otsust esitatud kujul mitte vastu võtta.

Minu arvamus ei ole pahatahtlik. Tuleb leida konsensus linnavalitsusega. Tuleb kasutada aastaid edukalt töötanud skeemi ja moodustada vastav komisjon, kus on esindatud ka volikogu liikmed, et arutada läbi kogu küsimuste kompleksi kuni erastamiseni välja.

Täna on küsimus ebaselge ja toores. Volinikena võtame liiga suure vastutuse.

Volikogu liige Toivo Hein.
Tänane eelnõu on üks osa komplekssest probleemi lahendamisest. See on katse tuua turusuhted linna elamufondi haldamisse ja kommunaal- ja heakorraküsimustesse, mis praegu on pealtnäha küll kapitalistlik, kuid seest vägagi sotsialistlik. Sotsialistlikud suhted on ilmnenud skandaalides, mis paar aastat tagasi oli linnavaraametis, kui selgus, millised skeemid toimivad, kuidas tehakse tööd ja kuidas käiakse läbi rahadega 

Linna heakorras on probleemid välja toonud tänavune talv, mis näitab, et praegune struktuur ja asjaajamise kord vajavad korrastamist.

Nõustun, et ohtusid on, aga arvan, et hullemaks minna ei saa. 

Hr Väli avaldas uuenduste osas palju kartusi. Me ei ole esimesed, kes üritavad linna olukorda parandada. Olin linna esindajatega Saaremaal, kus sama protsess on läbitud. Kuressaare linnaettevõtted on erastatud ja loodud on turusuhted, seetõttu paranes teenuse kvaliteet, maht on suurenenud, samas linnavalitsuse kulud on vähenenud. Nii nad vähemalt ise väitsid. 

Iga uue asja ees on kartusi, kuid neid ei tohi üle paisutada. Eriti veel siis, kui oma tee on valitud ja teiste kogemused teada. Edasilükkamine on asjatu aja kaotus.

Volikogu liige Märt Maiste.
Hr Hein vihjas selle talve olukorrale ja soovin kaitsta firmat, millega olen pikki aastaid tegelenud. Kui mingi töö on tegemata, siis ei ole süüdi labidas, vaid inimene, kes sellega töötab. Väidan, et kui linnas on midagi tegemata, siis süüdi on linnavalitsus, kes ei ole piisavas koguses töid tellinud ega töid koordineerinud. 

Tuletan meelde, et hr Heina nimetatud sisult sotsialistliku töökorraldusega asutus moodustati 1992. aastal kommunaalkombinaadi likvideerimise tulemusel, millest osa läks Ragn Sells AS-i kätte. Ma ei eita, et suured tegijad on head, aga linnal peab olema oma hoob pisiasjade lahendamiseks, ka hinnapoliitika määramise pärast. Elav näide on Ragn Sells AS, kes monopoolses seisundis oleva firmana tõstab hindu ja me oleme sunnitud hindu aktsepteerima. 

Minu arvamus on, et eelnõud toetades me saame kogema hinna tõusu, kuid kvaliteet seejuures ei parane. Minge ja vaadake Tallinna, Haapsalu, Pärnu ja Kuressaare tänavaid. Talv on talv. See kõik on jäämäe maapealne osa, alumist osa me ei tea. Selle taga on haljastuse ja linnavaraameti töötajad, kes iga päev küsivad, mis meist saab. Ma ei oska neile vastata.

Ettepanek: ei toeta eelnõud.

Rohkem sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.

Lõppsõna.
Linnapea Teet Kallasvee.
Härrade Väli ja Maiste sõnavõtust kumas läbi vaid üks teema: me täna müüme seda tekkivat struktuuri. Lugege hoolikalt seletuskirja. Meie eesmärk on korrastada ettevõtet, müüa ei ole eesmärk omaette. 

Kuidas korrastatud ettevõttega edasi minna, see on juba järgmise sammuna otsustamise koht. Kas me jätame ettevõtte konkureerima, garanteerime talle teatud turuosa. Selle arutellu kaasaksime juba ka lugupeetavad volikogu liikmed. 

Kui täna lükkame otsustamise edasi, siis teatud võimalused, seoses hangete korraldamisega, anname lihtsalt käest. 

Me ei kaota sellega midagi, me ei koonda kedagi, me veel ei müü. Me soovime korrastada ettevõtet. Kas head ja korrastatud firmat ise edasi kasutada või anda seda raha eest teistele, selle kohta linnavalitsus ei ole teinud ühtegi ettepanekut. 

Linnavalitsuse seisukoht on, et täna ei pea me kõhklema otsuse tegemisel, kas soovime ettevõtet korrastada.

Muudatusettepanekuid ei saabunud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 7 volikogu liiget, vastu 11.

OTSUSTATI:
mitte toetada esitatud eelnõud “Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 otsusega nr 42 kinnitatud aktsiaseltsi Haapsalu Haljastus põhikirja muutmine”.
.

Päevakorrapunkt nr 9

Haapsalu vapimärgi andmine

KUULATI aselinnapea Krista Esta ettekannet.
Linnavalitsusele laekus ettenähtud tähtajaks 5 ettepanekut kandidaatide kohta vapimärgi andmiseks: Silvi Saarlo, Leili Jostmann, Ilon Wikland, Urmas Sukles, Helga Kariis (elukäigu kirjaldused protokolli juures).

Linnavalitsuse 16. jaanuari 2003. a istungil otsustati teha volikogule ettepanek anda vapimärk viiest esitatud kandidaadist kolmele kandidaadile: Silvi Saarlole, Ilon Wiklandile ja Helga Kariisile. Nimetatud isikute elu- ja töökäigu tutvustused on protokolli juures.

Haapsalu põhimääruse kohaselt antakse vapimärgid reeglina üle Eesti Vabariigi aastapäeval volikogu esimehe poolt. 

Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro. Kuidas iseloomustate pr Wiklandi osa Haapsalu linnale?

Vastas pr Esta. Ilon Wikland on alati rõhutanud oma Haapsalu päritolu. Temast on tehtud arvukal hulgal filme ja telesaateid Skandinaavias ja Euroopas, neis on olnud Haapsalu teema üleval. Olen ka ise osalenud kahe sellise filmi võtetel. Wikland on kasutanud Haapsalu tuntud objekte oma teostes: puitarhitektuuri, lossiparki.

Istungi juhataja Andres Ammas. Kultuurikomisjon on teinud muudatusettepaneku anda kolme vapimärgi asemel välja kaks. Kas linnavalitsus on teadlik ja toetas juhtivkomisjoni muudatusettepanekut?

Vastas pr Esta. See on mulle uudis ja me ei ole seda arutanud.

Kultuurikomisjoni esimees Alar Schönberg. Tuletan pr Estale meelde, et peale kultuurikomisjoni ettepanekut arutasime me telefoni teel komisjonis kerkinud küsimust ja muudatusettepanekut. 

Vastava muudatusettepanekuga komisjoni protokoll on saadetud linnavalitsusele.

Vastas pr Esta.
Mulle küll ei meenu, et oleksime seda arutanud. Aga hea küll.

Volikogu liige Sulev Vare. Kui tekib vajadus valida, kas kaks või kolm vapimärgi kavaleri, siis milline võiks kandidaatide pingerida olla?

Vastas pr Esta. Kõik kolm on vapimärki väärt ja annaksin kõigile kolmele. Ka eelmisel aastal anti välja kolm märki ja arvan, et tuleb tunnustada inimesi, kes on seda väärt. Võib juhtuda, et järgmisel aastal esitatakse üks kandidaat. Ei peaks jääma kindlaid reegleid arvu suhtes.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Komisjon arutas linnavalitsuse ettepanekut kolme kandidaadi osas. Nõustusime, et kõik kolm on väärikad inimesed. 

Tõdesime, et Haapsalu vapimärk on väärtuslik ja seda ei tohi devalveerida. Edaspidiseks tegime protokollilise ettepaneku, et viia linna põhimäärusesse sisse muudatus ja anda igal aastal välja kõige rohkem kaks vapimärki. Valiku juures pidasime targaks sel aastal jätta välja Ilon Wikland ja plaan on esitada ta järgmisel aastal, kui on Haapsalu juubeliaasta ja see tuleks rohkem esile. 

Selle muudatusettepaneku juures ei ole midagi isiklikku.

Ettepanek: toetada eelnõud muudetud kujul ja anda vapimärk kahele kandidaadile: Silvi Saarlole ja Helga Kariisile.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro. Kas kultuurikomisjon tõlgendab vapimärgi statuuti nii nagu talle hetkel meeldib?

Vastas hr Schönberg. 
Haapsalu põhimäärus on koht, kus on öeldud, et reeglina antakse välja kaks vapimärki aastas. Komisjon tegi protokollilise ettepaneku muuta põhimääruse vastavat paragrahvi ja soovib juba eelnevalt käituda viisil, nagu tehti edaspidiseks ettepanek.

Volikogu liige Andres Lipstok. Otsustamiseks on vajalik lisaks juhtivkomisjoni muudatusettepanekuga esitatud eelnõule ka linnavalitsuse esitatud eelnõud. Seda enam, et linnavalitsus ei toetanud ettekandes juhtivkomisjoni ettepanekut. 

Ettepanek: eelnõu arutelu katkestada. Veerand tunni jooksul esitada muudatusettepanekud ning jätkata eelnõu arutelu päevakorra viimase punktina.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele volikogu liikme Andres Lipstoki ettepaneku katkestada päevakorrapunkti arutelu ja lisada see päevakorra viimaseks punktiks.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
katkestada eelnõu “Haapsalu vapimärgi andmine” arutelu ja jätkata päevakorra 18. punktina.

Päevakorrapunkt nr 10

Detailplaneeringu kehtestamine (Väike-Lossi 3)

KUULATI ehitus- ja arhitektuuriosakonna juhataja Ksana Fuksi ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus algatas oma 30. septembri 2002 korraldusega nr 533 kinnisasja 
Väike-Lossi 3 detailplaneeringu. Planeeringu koostas arhitekt Anu Joost.

Vastavalt linnavalitsuse poolt kinnitatud lähteülesandele on planeeringu eesmärgiks kinnistu maakasutuse sihtotstarbe muutmine (25% äri- ja 75% sotsiaalmaaks)

Kinnistu asub muinsuskaitsealal Väike-Lossi tänava ääres. Kinnistul sihtotstarbega väikeelamumaa ja suurusega 625 m² paiknevad puitelamu ja kuur. Hoone omanik, Läänemaa Aianduse ja Mesinduse Selts, kasutab elamut ürituste läbiviimise paigana ja katusekorruse ruume külaliste majutusruumidena. 

Planeering on nõuetekohaselt kooskõlastatud ja avalikustatud.

Linnavalitsus esitab Väike-Lossi 3 detailplaneeringu Haapsalu Linnavolikogule kehtestamiseks ja palub esitatud eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei saabunud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 26 “Detailplaneeringu kehtestamine (Väike-Lossi 3)” protokolli juures.

Päevakorrapunkt nr 11

Detailplaneeringu kehtestamine (Holmi-Kallas 18)

KUULATI ehitus- ja arhitektuuriosakonna juhataja Ksana Fuksi ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus algatas oma 15. augusti 2001. a korraldusega nr 480 kinnisasja Holmi-Kallas 18 detailplaneeringu. Planeeringu koostas arhitekt Anu Joost.

Vastavalt linnavalitsuse poolt kinnitatud lähteülesandele on planeeringu eesmärgiks kinnistul asuva AS Haapsalu Veevärgi kanalisatsioonipumplale omaette krundi moodustamine.
Planeering on nõuetekohaselt kooskõlastatud ja avalikustatud.

Linnavalitsus esitab Holmi-Kallas 18 detailplaneeringu Haapsalu Linnavolikogule
kehtestamiseks ja palub esitatud eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei saabunud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 27 “Detailplaneeringu kehtestamine (Holmi-Kallas 18)” protokolli juures.

Päevakorrapunkt nr 12

Detailplaneeringu kehtestamine (Mihkli 4)

KUULATI ehitus- ja arhitektuuriosakonna juhataja Ksana Fuksi ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus algatas oma 29. augusti 2002 korraldusega nr 442 kinnisasja Mihkli 4 detailplaneeringu. Planeeringu koostas arhitekt Reet Aedviir.

Vastavalt linnavalitsuse poolt kinnitatud lähteülesandele on planeeringu eesmärgiks kinnistu maakasutuse sihtotstarbe muutmine (15% äri- ja 85% väikeelamumaaks).

Kinnistu asub Mihkli ja Võnnu tänava nurgal. Kinnistul sihtotstarbega väikeelamumaa ja suurusega 406 m² paiknevad kahe korteriga puitelamu ja majandushoone. Hoone omanikud Leena ja Jüri Teppor on soovinud 15% elamust ilusalongiks kujundada. Salongi sissepääs planeeritakse tänavalt. Krundile on võimalik rajada parkimiskohad kahele sõiduautole. 

Planeering on nõuetekohaselt kooskõlastatud ja avalikustatud.

Linnavalitsus esitab Mihkli 4 detailplaneeringu Haapsalu Linnavolikogule kehtestamiseks ja palub esitatud eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Muudatusettepanekuid ei saabunud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 28 “Detailplaneeringu kehtestamine (Mihkli 4)” protokolli juures.

Päevakorrapunkt nr 13

Jaoskonnakomisjonide moodustamine

KUULATI linnasekretäri Kristel Jupitsa ettekannet.
Riigikogu valimise seaduse kohaselt tuleb volikogul moodustada vastavalt valimisjaoskondade arvule linnas jaoskonnakomisjonid ja nimetada komisjonide esimehed, liikmed ja asendusliikmed. Haapsalus on 4 valimisjaoskonda, seega tuleb moodustada 4 jaoskonnakomisjoni.

Jaoskonnakomisjoni liikmekandidaadid esitatakse volikogule vastavalt erakondade poolt ja linnasekretäri poolt tehtud ettepanekutele. Erakondadel on õigus esitada pooled komisjoni liikmekandidaadid.

Komisjoni liikmeteks saavad olla vähemalt 18-aastased eesti kodanikud, kes valdavad eesti keelt, on jaoskonnakomisjoni liikmekandidaadiks esitatud ainult ühes valimisringkonnas, kes ei ole erakonna ega üksikkandidaadi volitatud esindaja ega kandideeri ise Riigikogu valimistel, kelle teovõime pole piiratud ja kes ei ole kohtu poolt süüdi mõistetud kuriteos ja ei kanna vanglakaristust.

Jaoskonnakomisjonid tuleb moodustada ja liikmed nimetada hiljemalt 20 päeva enne valimiste päeva.

Ettepanek: eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei saabunud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 29 “Jaoskonnakomisjonide moodustamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 14

Haapsalu linna esindaja määramine ja volituste andmine mittetulundusühingus Eesti Tervislike Linnade Võrgustik ja selle nõukogus

KUULATI Ingrid Danilovi ettekannet.
28. jaanuaril 2002. a asutati mittetulundusühing Eesti Tervislike Linnade Võrgustik, mille üheks asutajaks oli ka Haapsalu linn, mida asutamiskoosolekul oli volitatud esindama aselinnapea Krista Esta. 

Seoses uue linnavalitsuse kinnitamisega ja vastavalt valitsuse liikmetevahelisele haldusalade jaotusele on vajalik määrata uus Haapsalu linna esindaja mittetulundusühingus ja selle nõukogus ja anda talle volitused.

Palume määrata Haapsalu linna esindajaks mittetulundusühingus Eesti Tervislike Linnade Võrgustik ja selle nõukogus aselinnapea Ingrid Danilovi. 

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein.
Mitu linna kuulub võrgustikku?

Vastas pr Danilov. Minu andmetel kuulub võrgustikku 13 linna, Kuressaare ja Pärnu on rahvusvahelise võrgustiku liikmed. Eesti võrgustiku idee on, et meie linnad vastaksid rahvusvahelistele maailma terviseorganisatsiooni nõuetele, et meist saaks samuti rahvusvahelise võrgustiku liikmed. See paneb meile hulgaliselt kohustusi.

Volikogu liige Sulev Vare.
Millised on kriteeriumid, et Haapsalu linn vastaks rahvusvahelistele maailma terviseorganisatsiooni nõuetele?

Vastas pr Danilov.
Meilt oodatakse tegevuskava. On vaja luua linnaelanike tervise ja linnakeskkonna säästva arengu strateegia.

Volikogu liige Raimond Lunev.
Millal see vajalik kava valmis saab?

Vastas pr Danilov.
Allas hakkasin materjalidega tööle. Plaanis on moodustada töörühm erinevate eluvaldkondade inimestega. Tegevuskavaga võtame me endale kohustuse, et linnas toimuvad arengud peavad olema hinnatud aspektist, kuidas mõjutaval linnaelanike tervist ja linna keskkonda. 

Volikogu Raimond Lunev (teine küsimus).
Millised on prognoosi, kas meie vastuvõtmine võib toimuda juba sel aastal?

Vastas pr Danilov.
Ei soovi järgmise aastani venitada, tõenäoliselt teisest poolaastast.

Rohkem küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei saabunud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 30 “Haapsalu linna esindaja määramine ja 
volituste andmine mittetulundusühingus Eesti Tervislike Linnade Võrgustik ja selle nõukogus” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 15

Haapsalu Linnavolikogu kantselei põhimääruse kinnitamine

Istungi juhataja Andres Ammas andis ettekande ajaks istungi juhatamise üle volikogu aseesimehele Arder Välile.

KUULATI volikogu esimehe Andres Ammase ettekannet.
Kinnitasime täna linna ametiasutuste struktuuri ja üks linna ametiasutus on Haapsalu Linnavolikogu kantselei.

Vastavuses kohaliku omavalitsuse korralduse seadusega on ette nähtud, et  linna ametiasutustel ja hallatavatel asutustel on põhimäärused ja volikogu pädevuses on  põhimäärused kinnitada.

Põhimääruse ja selles muudatuste tegemise ettepaneku teeb volikogule volikogu esimees.
Eeltoodust tulenevalt on volikogule esitatud kinnitamiseks käesolev Haapsalu Linnavolikogu kantselei põhimäärus.
Põhimäärusega on määratud kantselei ülesanded, õigused ja töökorraldus ning juhtimine. Kantselei peaspetsialisti Elvi Puda volitused sellega suurenevad, mis on eelnõu olulisem sisu.

Põhimäärus koos teenistujate koosseisunimestikuga saadetakse rahandusministeeriumi juures asuvale riigi- ja omavalitsusasutuste registrile. Muudatused koosseisudes ja põhimääruses esitatakse registrile kaks korda aastas.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Juhtivkomisjoni pädevusse kuulub preambulasse põhjenduseks vajalik § 52 lisamine.
Ettepanek: toetada eelnõud esitatud kujul ja võtta vastu määrusena. 

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud juhtivkomisjoni täiendusega esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI 
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 4 “Haapsalu Linnavolikogu kantselei põhimääruse kinnitamine” (protokolli juures).

Vaheaeg kell 16.45-16.55 kultuurikomisjoni palvel.

Päevakorrapunkt nr 16

Informatsioon ajutise (elektrihinna) komisjoni tööst

KUULATI ajutise komisjoni esimehe Jaak Kanepi ettekannet.
Mõnel komisjoni koosolekul on osalenud ka energeetikaharidusega maavanem hr Jaanus Sahk. On olnud kaasaaitajaid telefoni ja kirja teel. Asjaajamine ei ole olnud mitte ainult komisjoni pärast, vaid kaasaaitamine on olnud ühise probleemi huvides. Tänan Andres Lipstokki Riigikogu majanduskomisjoni esimehena, Arder Välit, kes on ajanud komisjoni asju Tallinnas jpt.

Seadsime endale eesmärgiks määratleda Läänemaal inimeste enammakstud summa suurus võrreldes ülejäänud Eestiga (tabel protokolli juures). Oleme arutanud Haapsalu kooli, maakonna kooli, lasteaia ja Wiedemanni võimla, tänavaelektri summasid, mis on suuremad, kui siis, kui sama objekt asuks Fortumi piirkonnast väljas. Need on muljetavaldavad summad. Lähtume numbrist, et 11,15 miljonit kr oli enammakstud raha Läänemaalt novembri lõpuks 2002, kuus oli 720 tuh kuus. Teades, et detsember ja jaanuar olid külmad kuud, võime arvestada, et 1. juuliks oleks Läänemaa peale kokku 15 miljonit kr.

Teine suund: hinnata elektri hinna erinevusest tulenevat regionaal-poliitilist mõju Läänemaale. See ei kutsu investeerima Läänemaale.

Kolmas valdkond: püüame luua nii lähi- kui pikaajalise tegevusplaan, mis võimaldaks elektrihinda parimal juhul võrdsustada, halvimal juhul tasakaalustada.

Õnneks on praegu Riigikogus kolmandal lugemisel elektrituru seadus ja Andres Lipstoki eestvedamisel üritatakse sellesse lülitada Läänemaad kaitsev § 72 punkt 5, mille alusel oleks valitsusel õigus anda riigiabi otsese rahalise toetuse teel. eesmärgiga ühtlustada võrgutasud riigis. See ei ole imerohi, on veel vaja head tahet, aga jääb suur lootus, et see muudatus võetakse vastu. Parem veel, kui võetakse vastu tagasiulatuvalt - riik saaks kompenseerida läbi Fortumi. 

Võitlus on algusjärgus ja loota saame ainult inimestele Riigikogu majanduskomisjonist, inimestele kõikides poliitilistes jõududes, abi vajame Riigikokku pürgijailt jpt. 

Küsimused.
Volikogu liige Sulev Vare soovis teada, kui suur osa on Fortumi elektrist Haapsalu linnal.

Vastas hr Kanepi. Andmete saamine ei ole lihtne, oleme need saanud tänu maavanema autoriteedile. Isiklik seisukoht on, et jämedalt pool Läänemaa elektrist on Haapsalus. Paketid on ääretult erinevad ja seetõttu võrrelda on väga keeruline.

Rohkem küsimusi ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

OTSUSTATI:
võtta informatsioon teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 17

Haapsalu ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava teise lugemise jätkamine

KUULATI istungi juhatajat Andres Ammast, kes teatas, et vastuvõetava eelnõu tekst on muutunud ja vastavalt volikogu reglemendile algavad taas läbirääkimised.

Linnavalitsus eelnõu algatajana ei soovinud sõna.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimeest Toivo Heina.
Komisjon esitas muudatusettepaneku määruse eelnõus. Lisatud on Sulev Vare muudatusettepanek lisada sõna “linn” ja komisjoni poolt uued määruse eelnõu punktid (kommunaalkomisjoni muudatusettepanek protokolli juures). Linnavalitsus toetas muudatusettepanekuid täielikult.

Küsimused.
Volikogu liige Sulev Vare soovis teada, kas muudatusettepanek, mida volikogu hääletas ja toetas, kirjutati arengukavasse sisse?

Vastas hr Hein.
Arvestati küll.

Rohkem küsimusi ei esitatud.
Istungi juhataja Andres Ammas selgitas volikogule, et kommunaalkomisjoni muudatusettepanekut toetas ka eelnõu algatajana linnavalitsus ja kui volikogu liikmed ei nõua hääletamist, saab lõpphääletuse aluseks uus määruse eelnõu.
Hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani lõpphääletamisele ettepaneku võtta vastu Haapsalu linna ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava kinnitamine koos sisseviidud muudatusega.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu 1.

OTSUSTATI:
Võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 5 “Haapsalu linna ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni arengukava kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 18

Haapsalu vapimärgi andmise arutelu jätkamine

KUULATI aselinnapea  Krista Esta ettekannet.
Ettepanek anda vapimärk kolmele kandidaadile: Silvi Saarlole, Ilon Wiklandile ja Helga Kariisile.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Muudatusettepanekuid ei saabunud.
Teile on välja jagatud kaks eelnõud. Esimene on linnavalitsuse poolt ja teine eelnõu, kuhu on sisse kirjutatud kultuurikomisjoni muudatusettepanek. 

Ettepanek: mitte anda vapimärki Ilon Wiklandile vaid piirduda kahe vapimärgi väljaandmisega: Silvi Saarlole ja Helga Kariisile.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare küsis, kas kultuurikomisjon pidas vaheajal koosolekut?

Vastas hr Schönberg.
Ei pidanud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Alar Schönberg.
Tegemist on Haapsalule olulise küsimusega. Kultuurikomisjonil oli oma põhjus, miks komisjoni koosolekul nii otsustati. Meil ei ole midagi Wiklandi vastu. Ka kultuurikomisjonil on oma välissuhtlus ja olen selle küsimusega pikalt pidanud tegelema.

Istungi juhataja Andres Ammas andis sõnavõtu ajaks istungi juhtimise üle Arder Välile.

Volikogu liige Andres Ammas.
Olen töötanud mitmes volikogu koosseisus ja kultuurikomisjoni liikmena tegelenud vapimärgi andmise küsimusega. Täna otsuse langetamisel ei saa öelda, et üks otsus oleks õige ja teine väär. See on volikogu suva ja maitseasi, kas vapimärk anda kahele või kolmele isikule. Arvan, et inimesi, kellele vapimärk anda, on kümneid. Meie probleem on pigem see, et aastast aastasse kordub olukord, kus linnakodanike, ka volikogu liikmete esitatud ettepanekuid vapimärgi kandidaatide osas praktiliselt ei esitata või laekub üks kaks. See muudab vapimärkide teema pikantseks. Kui esitatakse kolm või neli kandidaati, siis on raske öelda, miks jäetakse mõned isikud kõrvale. 

Linna põhimäärus ütleb, et Haapsalu vapimärk antakse kord aastas reeglina kahele inimesele.1997. ja 2002. aastal anti välja kolm vapimärki. Seega meie praktika lubab talitada mitut viisi. 
Võtsin sõna selleks, et teid ja ennast manitseda ja üles kutsuda edaspidi esitama nominente rohkem. Ma tean, et mitmes Eesti linnas antakse välja aasta inimese tiitlit, näiteks Viljandis. Seal on tava, et esitatakse 10-15 kandidaati. Kui nendest üks osutub valituks, siis teistele jääb au olla esitatud, olla nominent. 

Meie vapimärk saaks sellevõrra rohkem au sisse, kui nominente oleks rohkem. Samuti tuletan meelde, et meil on linna aukodaniku staatus. Linnavolikogu on pidanud vajalikuks seda tiitlit välja anda vaid üks kord Aksel Vaigurile. Võiksime julgemalt kandidaate esitada ja siis juba rahulikuma südamega vapimärke välja anda.

Volikogu liige Andres Lipstok.
 Ka minul on suur kogemus vapimärkide jagamise osas. Oma sõnavõtuga tahan manitseda. Kõigepealt maakonna häälekandja, kes trükkis ära vapimärgi kandidaatide nimed, siis arutati avalikult, kes sobib, kes ei sobi. Jutt on Urmas Suklesest, kelle kandidaadiks esitamine olla liiga vara. Ärge unustage, et iga inimene on ka inimene. Inimene ei ole kalts, mida võib niisama loopida.

Eelnõu algataja leidis kolm sobivat kandidaati ja esitas need volikogule. Kultuurikomisjoni ettepanek on täna jätta välja Ilon Wikland. Mina seda sõnumit ei julgeks viima minna. Loodan, et see ettepanek ei saa väga avalikuks. See ei ole eetiline.

Ettepanek: panna hääletamisele kultuurikomisjoni muudatusettepanek.

Volikogu liige Alar Schönberg palus kultuurikomisjoni nimel vaheaega.
Kell 17.21-17.26.

KUULATI kultuurikomisjoni esimeest Alar Schönbergi. 
Komisjoni ettepanek: võtame muudatusettepaneku tagasi ja toetame eelnõud algataja esitatud kujul.
 
Volikogu juhataja Andres Ammas pani lõpphääletusele ettepaneku toetada eelnõud algataja esitatud kujul.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 31 “Haapsalu vapimärgi andmine” (protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees