NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI  P R O T O K O L L

Haapsalu 								 28. veebruar 2003 nr 6 

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 16.15.

Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Registreeris 17 volikogu liiget, puudus 3 (registreerimisleht lisatud).
Enne istungi päevakorra kinnitamist lahkusid istungilt volikogu liikmed Aigro, Koropets, Luik, Maiste, Saareväli, Sukles, Väli.

Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Krista Esta, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt (registreerimisleht lisatud).

KUULATI
Istungi juhatajat Andres Ammast.
Haapsalu Linnavolikogu otsusega anti Vabariigi aastapäeva üritusel üle Haapsalu linna vapimärgid. Pidulikult õhtult puudus vapimärgi saajana Ilon Wikland, kes saatis Rootsist linnavolikogule tänukaardi ja teatas, et saabub Haapsallu 14. aprillil, mil saame vapimärgi üle anda.

Haapsalu linna valimiskomisjon peatas 10.02.2003 otsusega nr 17 “Haapsalu Linnavolikogu asendusliikme määramine” linnavolikogu liikme Vello Lutsu volikogu liikme volitused tema avalduse alusel kuni 01.10.2003 ja tema asemel on linnavolikogu liikmeks Ivar Astok (koopia protokolli juures).

KUULATI
Volikogu liiget Märt Maistet, kes tegi ettepaneku vastavalt Haapsalu Linnavolikogu reglemendi p 50.5 võtta tänase istungi viimase päevakorra punktina linnavolikogu 27.02.2003 juhatuse koosolekul ära kuulatud Haapsalu Linnavolikogu revisjonikomisjoni akti arutamise (protokolli juures). 

Hr Ammas teatas, et kirjalikust ettepanekust selgub, et ettepanek on tehtud komisjoni nimel,  mitte volikogu liikme Märt Maiste poolt.

Vahetult enne istungi algust peeti nõu õiguskomisjoniga ja püüti välja selgitada nimetatud päevakorra täiendamise vastavus linnavolikogu reglemendile. 

Istungi juhataja Andres Ammas palus asjaolude selgitamiseks 5 min vaheaega, et pidada nõu õiguskomisjoni liikmete ja linnavalitsuse juristidega.

Vaheaeg kell 14.07-14.19.

KUULATI
istungi juhatajat Andres Ammast.
Lühikesel nõupidamisel osalesid istungil kohalviibivad kaks õiguskomisjoni liiget, linnasekretär Kristel Jupits, juriidilise osakonna juhataja Elfrida Kuldsaar.

Otsustati soovitada käituda järgmiselt: 
Vastavalt reglemendi punktile 50.5, mis lubab alatisel komisjonil eelnõud algatamata teha ettepaneku võtta päevakorda eraldi päevakorrapunktina olulise tähtsusega linnaelu küsimuse arutamine. Kuna ettepaneku esitas õiguskomisjoni esimees komisjoni nimel, kuid küsimus ei ole läbi arutatud kõikide õiguskomisjoni liikmetega, on ettepanek lubada teha 15 min vaheaeg, et õiguskomisjon saaks viia läbi koosoleku ja vormistada korrektselt oma ettepaneku. Peale seda saab volikogu otsustada hääletamise teel, kas tänast volikogu päevakorda täiendada või mitte.

KÜSIMUSED.
Volikogu liige Kalju Aigro soovis teada, millest käib jutt?
Istungi juhataja Andres Ammas luges ette Märt Maiste edastatud ettepaneku tänase istungi päevakorra täiendamise osas.

Vaheaeg kell 14.20-14.35.

KUULATI
õiguskomisjoni esimeest Märt Maistet.
Õiguskomisjon arutas päevakorra täiendamise ettepanekut telefoni teel, kuna täna ei viibi Haapsalus kaks komisjoni liiget: Andres Lipstok ja Ants Roos. 
Komisjoni liiget Helle Kaljusaart ei saanud varem kätte. 
Ants Roosiga rääkida ei õnnestunud. 

Andres Lipstok toetas endiselt ettepanekut. 
Helle Kaljusaar ettepanekut ei toetanud.
Mina, Märt Maiste, toetan ettepanekut. 
Komisjoni lõplik seisukoht jääb häältega 2:1 esitada volikogu istungi päevakorra viimaseks punktiks eile juhatuse koosolekul läbiarutatud volikogu revisjonikomisjoni akti ärakuulamine.

KUULATI
istungi juhatajat Andres Ammast.
Reglemendi tõlgendamise vaidlus seisnes järgnevas: väitsin, et reglemendi punkt 34.3 ütleb, et volikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata arutusele tulevad küsimused ja kutse peab olema volikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne volikogu istungit. Õiguskomisjon reglemendi punktile 50.5  
Reglemendi punkt 52 ütleb, et volikogu kinnitab päevakorra projekti istungi avamisel. Vajadusel hääletatakse läbi protestid ja ettepanekud eelnõude projektist välja jätmiseks. Siin ei ole räägitud päevakorrapunkti täiendamisest, aga korrektne on esitada ka päevakorra täiendamise ettepanekud volikogule otsustamiseks.

Küsimusi ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku võtta tänase istungi viimase punktina Haapsalu Linnavolikogu 27.02.2003 juhatuse koosolekul ära kuulatud Haapsalu Linnavolikogu revisjonikomisjoni akti “Haapsalu Linnavolikogu revisjonikomisjoni akt Haapsalu Linnavalitsuse ja linnapea Teet Kallasvee vahel sõlmitud sõiduauto Audi A4 Avant rendilepingu kohta” läbiarutamine. 

HÄÄLETATI:
poolt 7, vastu 11 volikogu liiget.

Seega ettepanek täiendada volikogu istungi päevakorda ei leidnud toetust.

Reformierakonna fraktsiooni esimees Urmas Sukles palus 5 min vaheaega.

Vaheaeg kella 14.40-14.45.

Volikogu istungi juhataja Andres Ammas teatas Reformierakonna fraktsiooni esimees Urmas Suklese soovist esineda poliitilise avaldusega. Volikogu reglemendi punkt 56 lubab seda.

KUULATI 
Reformierakonna fraktsiooni esimehe Urmas Suklest.
Lugupeetud volikogu.  
Meie, Reformierakonna ja Keskerakonna saadikud leiame, et ei ole olulisemat punkti praegu linna elus, kui seda on linnapea korruptsiooni juhtum, mida kahjuks volikogu enamus keeldub arutamast käesoleva istungil. Seepärast Reformierakonna ja Keskerakonna volikogu liikmed ei näe võimalust täna volikogu töös osaleda. Teatame, et me lahkume ja esitame järgmiseks istungiks umbusalduse avalduse linnapeale. 
Aitäh!

Istungi tööst võttis osa 11 volikogu liiget.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku kinnitada volikogu istungi päevakord volinikele saadetud kutses esitatud kujul 13-punktilisena.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Seega kinnitati ühehäälselt järgmine päevakord:

1. Volikogu liikme Arder Väli arupärimine
Ettekandja			linnavalitsus

2. Haapsalu Linnavolikogu 11.11.2002 otsuse nr 5 “Haapsalu Linnavolikogu komisjonide liikmete arvu ja komisjonide koosseisude kinnitamine” punkti 2.3 muutmine
Ettekandja			volikogu esimees

3. Haapsalu linna 2003. aasta eelarve teine lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

4. Haapsalu linna haldusterritooriumil avaliku korra, heakorra-, koerte ja kasside pidamise, 
kaevamistööde eeskirja teine lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

5. Haapsalu põhimääruse esimene lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

6. Haapsalu linna haridusasutuste põhimääruste osaline muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon

7. Rahvakohtunike kandidaatide valimine
Ettekandja			õiguskomisjon

8. Kohtukomisjoni liikme valimine 
Ettekandja			õiguskomisjon

9. Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 otsusega nr 42 kinnitatud Aktsiaseltsi Haapsalu Haljastus põhikirja muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

10. Haapsalu Linnavalitsuse liikme kinnitamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

11. Haapsalu Linnavalitsuse palgalisele liikmele töötasu määramine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

12. Audiitori määramine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

13. Haapsalu Linnavolikogu 29.11.2002 otsuse nr 15 “Ajutise komisjoni moodustamine” muutmine tähtaja osas
Ettekandja			ajutise komisjoni esimees

Päevakorrapunkt nr 1

Volikogu liikme Arder Väli arupärimine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Möödunud aasta 23. oktoobri 2002. a majandusministeeriumi korraldusega nr 697/K eraldati Haapsalu linnale Vabariigi Valitsuse eelarve välisest omandireformi reservfondist 1,324 milj krooni sihtotstarbeliselt nn sundüürnikele elamispinna muretsemiseks. Sellest johtuvalt ka Arder Väli arupärimine.

Mida on tehtud, millal ja millistel alustel Haapsalu Linnavalitsuse poolt nende sihtotstarbeliste vahendite rakendamiseks?

Esiteks mainin ära, et tegemist ei ole majandusministeeriumi korraldusega, nagu hr Väli oma arupärimises nimetab, vaid Vabariigi Valitsuse korraldusega nr 697-k 23. oktoobrist 2002. 
Haapsalu Linnavalitsus esitas juunis 2002 tollasele majandusministeeriumile taotluse tagastamatu toetuse saamiseks 3,094 miljoni krooni ulatuses üüripindade ostmiseks ja ehitamiseks omandireformi õigustatud subjektidele tagastatavate eluruumide üürnike jaoks. 

Tegelik olukord:
1997. a seisuga oli Haapsalus 62 sundüürnike perekonda. Käesoleva aasta algusest on Haapsalu Linnavaraamet alustanud nende inimeste üle järelkontrolli teostamist, tagamaks värske andmete seisu ja seeläbi selle abi jõudmise just nendeni, kes seda tegelikult vajavad. Läbi täiendava kontrolli on tänase seisuga nimekirjadesse laekunud 3 uut perekonda. Järjekorras olevate perekondade arv on 59. Neist osa ei kasuta omanikele kuuluvaid kortereid, kuna on ise leidnud endale sobivamad eluruumid, aga avaldust tagasi võtnud ei ole. Esialgses nimekirjas oleva 62 sundüürniku korterivajadused on järgmised:
29 ühetoalist korterit
24 kahetoalist korterit
9 kolmetoalist korterit
Kaks 8-korterilist puitelamut, mida planeeriti selleks otstarbeks kasutada, olid rahaeraldamise otsuse ajaks müüdud ja seetõttu tuli tegeleda uute võimaluste otsimisega.

Meetmed:
Eraldatud 1,324 miljonist krooniga ei ole võimalik lahendada kogu selle nimekirja probleeme. Ettepanek on pakkuda välja sundüürnikele 30000,00 kroonine kolimistasu ja seeläbi motiveerida sundüürnikke ka osaliselt ise oma probleemidele lahendusi leidma. Nooremad ja töötavad inimesed saavad seda raha kasutada uue elamise soetamisel näiteks pangalaenu sissemaksena või majaomaniku kaasfinantseerimisel ka uue elamispinna hankimisel. Linnavaraamet on kaardistanud Haapsalus järgmised elamud võimalike elamispinna variantidena:
Võimalikud ostud
Võnnu 42 		11 1-toalist korterit	390000,00 - vajab remonti ca 350000,00 kr
Raudtee 4		1 2-toaline korter	65000,00 - ei vaja remonti
Tallinna mnt. 25	4 1-toalist korterit	250000,00 - ei vaja remonti
Rüütli	10		1 1-toaline korter	55000,00 - ei vaja remonti
Munitsipaalpinna ümberehitus
Õhtu Kallas 17	2 1-toalist korterit	vajab remonti ca 60000,00 kr
Ehte 6			1 2-toaline korter	vajab remonti ca 35000,00 kr

Arvestades neid meetmeid on võimalik hinnanguliselt 20-25 perekonna kustutamine sundüürnike nimekirjast.

Rakendamine:
Rakendamise kõige olulisemaks teguriks on tagada esmajärjekorras just nende perekondade probleemide lahendamine, kes seda kõige rohkem vajavad. Kuidas tagada objektiivsus? Vajaduste hindamise kriteeriumid ja pingerea tekitamise kriteeriumid:
•	olemasoleva korteri olukord
•	perekonna suurus, alaealiste laste olemasolu
•	üürilepingu tingimused (ka omaniku huvi üürilepingu jätkamiseks)
•	muud tegurid (sissetulek, tervislik seisukord, sotsiaalne valmidus ise ennast aidata jne).

Selle kava alusel plaani realiseerimine lõpeks orienteeruvalt oktoobris 2003, kuna Võnnu 42 maja ostmisel võtab selle renoveerimine aega, kui teha seda võimalikult säästlikult. Lõplikult ei saa täna rääkida ka sundüürnikele pakutavatest korterite nimekirjast, kuna nad peavad andma nõusoleku uue elamispinna aktsepteerimiseks.

Arupärimise esitaja volikogu liige Arder Väli ei viibinud volikogu istungil ja küsimusi ettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
võtta linnapea Teet Kallasvee vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu Linnavolikogu 11.11.2002 otsuse nr 5 “Haapsalu Linnavolikogu komisjonide liikmete arvu ja koosseisude kinnitamine” p 2.3 muutmine

KUULATI volikogu esimehe Andres Ammase ettekannet.
Seoses volikogu liikme Vello Lutsu volituste peatumisega ja tema asemele asendusliikme Ivar Astoki asumisega ning juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 20, § 47, haldusmenetluse seadusest palun muuta Haapsalu Linnavolikogu 11.11.2002 otsuse nr 5 “Haapsalu Linnavolikogu komisjonide liikmete arvu ja koosseisude kinnitamine” punkti 2.3 ja kinnitada kommunaalkomisjoni liikmeks volikogu liige Ivar Astok.

Kommunaalkomisjoni esimees Toivo Hein tegi kirjalikus esildises ettepaneku arvata õiguskomisjoni koosseisu Vello Lutsu asemel Ivar Astok (protokolli juures).

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 32 “Haapsalu Linnavolikogu 11.11.2002 otsuse nr 5 “Haapsalu Linnavolikogu komisjonide liikmete arvu ja koosseisude kinnitamine” p 2.3 muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linna 2003. aasta eelarve teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Muudatusettepanekud leidsid toetust nii linnavalitsuse kui ka rahanduskomisjoni poolt (seletuskiri ja muudatusettepanekud protokolli juures).
Ettepanek võtta eelnõu vastu määrusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Muudatusettepanekud on leidnud toetuse nii esitajalt kui ka komisjonilt.
Ettepanek: peale muudatusettepanekute läbiarutamist lõpetada teine lugemine ja panna linna 2003. a eelarve lõpphääletusele.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Muudatusettepanekute läbivaatamine (protokolli juures). 
Hääletamist ei nõutud ühegi muudatusettepaneku juures.

Istungi juhataja Andres Ammas pani lõpphääletamisele ettepaneku toetada eelnõud koos muudatusettepanekutega ja võtta vastu määrusena.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 6 “Haapsalu linna 2003. aasta eelarve kinnitamine” (protokolli juures). 

Päevakorrapunkt nr 4

Haapsalu linna haldusterritooriumil avaliku korra, heakorra-, koerte ja kasside pidamise, 
kaevamistööde eeskirja teine lugemine

KUULATI juriidilise osakonna juhataja Elfrida Kuldsaare ettekannet.
Ettepanek toetada eelnõud ja võtta vastu määrusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni liikme Helle Kaljusaare kaasettekannet.
Komisjon tegi vajalikud redaktsioonilised parandused ja esitasime volinikele eelnõu korrastatud kujul.
Ettepanek: lõpetada eelnõu teine lugemine ja panna lõpphääletusele ja võtta vastu määrusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 7 “Haapsalu linna haldusterritooriumil avaliku korra, heakorra-, koerte ja kasside pidamise, kaevamistööde eeskirja kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Haapsalu põhimääruse esimene lugemine

KUULATI linnasekretäri Kristel Jupitsa ettekannet.
Praegu kehtiv põhimäärus on vastu võetud 1998. aastal ja seda on korduvalt muudetud. Paljude muudatuste tõttu on kehtivat redaktsiooni tülikas töös kasutada. 

Kehtiv põhimäärus, mis suuresti kordab seadust, vajab seaduse muutumisel ka igakordset muutmist. 
Põhimääruse uus redaktsioon on koostatud põhimõtet arvestades, et seal, kus võimalik, ei korrataks sätteid, mis sisalduvad kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ja samas sisaldaks info ulatuses, mis sama seaduse kohaselt põhimääruses peab olema. 

Põhimääruse muutmisel on arvestatud uue haldusmenetluseseadusega eelnõude ja vastu võetud õigusaktide jõustumise, teatavakstegemise ja avalikustamise ning kõigile kättesaadavuse sätete osas.
Muuhulgas on tulenevalt seadusest  põhimäärusesse toodud volikogu esimehe, aseesimehe ja linnapea valimise protseduuri sätted, mis seni sisaldusid vaid volikogu reglemendis, samuti on põhimäärusele lisatud volikogu komisjonide töökord, mille kohta oli eraldi akt.
Vapimärgi väljaandmise arv ühel aastal on piiratud. Seni kehtinud redaktsioon “reeglina antakse välja kaks vapimärki” on asendunud redaktsiooniga “ ...mitte rohkem kui kaks vapimärki aastas.”

Seadusega kooskõlla on viidud istungi kutse teatavaks tegemise aeg ja hääletamisel volikogu koosseisu häälteenamust  nõudvad küsimused.

Täpsustatud on linnaasutuste kontrollimise korda revisjonikomisjoni poolt ja välja jäetud revisjonikomisjoni kohta käivad sätted, mis sisalduvad seaduses ja ei kuulu volikogu poolt laiendamisele vastava volitusnormi puudumise tõttu seaduses.

Seoses linnavalitsuse uue struktuuriga, mis erineb varasemast, on korrastatud linnapea asendamise korra kohta käiv säte. 
Ka uus redaktsioon näeb ette põhimääruse menetlemist kahel lugemisel. Erinevalt eelmisest redaktsioonist ei ole menetlemise vaheaeg kahe lugemise vahel seotud kalendripäevades antud tähtajaga. On peetud otstarbekamaks, et selle kohta teeb volikogu otsustuse arvestades parandusettepanekute menetlemiseks vajaminevat reaalset aega.

Kehtiva põhimääruse kohaselt tuleb eelnõud menetleda kahel lugemisel, mille vaheaeg ei või olla vähem kui 14 päeva.

Teen ettepaneku eelnõu menetlusse võtta ja määrusena kehtestada.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni liikme Helle Kaljusaare kaasettekannet.
Ettepanek: lõpetada esimene lugemine ja lubada eelnõu teisele lugemisele. Muudatusettepanekud esitada 17. märtsiks k.a.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
1. Lõpetada Haapsalu põhimääruse esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekud esitada  17. märtsiks k.a.

Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalu linna haridusasutuste põhimääruste osaline muutmine

KUULATI haridus- ja kultuuriosakonna juhataja Argo Roosi ettekannet.
Haridusministeeriumi nimi muudeti Haridus- ja Teadusministeeriumiks ning vastav muudatus tehti ka ministri nimes. Et linna haridusasutuste põhimäärustes esinevad mõlemad nimetused ja seadus kuulub täitmisele, siis tuleb ka vastav korrektuur teha põhimäärustes. Põhimääruste muutmine on volikogu pädevus.

Teeme ettepaneku eelnõu võtta vastu määrusena. 

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet. 
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Muudatusettepanekuid ei saabunud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 8 “Haapsalu linna haridusasutuste põhimääruste osaline muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Rahvakohtunike kandidaatide valimine

KUULATI õiguskomisjoni liikme Helle Kaljusaare ettekannet.
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 26 alusel tuleb linnavolikogul valida rahvakohtunike kandidaadid. Rahvakohtunikud valitakse neljaks aastaks. Vastavalt kohtute seadusele tuleb esitada 25-30 kandidaati, kes vastavad rahvakohtunikule esitatud nõuetele.

Vastavalt otsuse eelnõu punktile 1 toodud lisas loetletud kandidaadid vastavad seaduses esitatud nõuetele. On olnud ka eelneval perioodil rahvakohtunikud ja andnud oma nõusoleku kandideerida tulevaks perioodiks.

Esitatud kandidaatide hulgast nimetab rahvakohtunikud kohtu juurde moodustatud komisjon.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Muudatusettepanekuid ei saabunud.

Istungi juhataja Andres Ammas juhtis volinike tähelepanu sellele, et tegemist on 25 inimese valimisega, s.o isikuvalimistega nimekirja alusel. Volikogu reglemendi punkt 59.3 võimaldab läbi viia isikuvalimised nimekirja alusel, kui volikogu ei otsusta teisiti.

Salajast hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul ja võtta vastu otsusena.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus 33 “Rahvakohtunike kandidaatide valimine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Kohtukomisjoni liikme valimine 

KUULATI õiguskomisjoni liikme Helle Kaljusaare ettekannet.
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 37 ja kohtute seaduse § 108 lõike 2 alusel tuleb kinnitada kohtukomisjoni liikmeks Haapsalu Linnavolikogu käesoleva koosseisu liige, kes osaleb komisjoni töös rahvakohtunike kandidaatide hulgast rahvakohtunike nimetamisel.

Komisjoni ettepanek oli esitada kandidaadiks Ants Roos (nõusolek protokolli juures).

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Teisi ettepanekuid kohtukomisjoni liikme kandidaadi kohale ei esitatud. Nimekiri suleti. Hääletamist ei nõutud.

Häältelugemiskomisjon viis läbi salajase hääletamise.

Komisjoni liige Toivo Hein luges ette häältelugemiskomisjoni 28.02.2003 protokolli nr 1 (protokolli juures).
Salajase hääletamise tulemusena sai kandidaat Ants Roos 11 poolthäält, vastu ei hääletatud ja osutus valituks.

Proteste salajase hääletamise kohta ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku kinnitada salajase hääletamise tulemused ja võtta vastu otsus Ants Roosi valimise kohta kohtukomisjoni liikmeks.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus 34 “Kohtukomisjoni liikme valimine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 otsusega nr 42 kinnitatud Aktsiaseltsi Haapsalu Haljastus põhikirja muutmine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Enamikes kohalikes omavalitsustes moodustati eluruumide erastamise kohustatud subjekti ülesannete täitmiseks linna äriühingud. Haapsalu linnas seda ei tehtud ja neid ülesandeid täitis senini Haapsalu Linnavaraamet.

Riigikogus 15.11.2000. a vastuvõetud Korteriomandiseaduse Rakendussätetega muudeti Eluruumide erastamise seaduse § 15, mille järgselt elamutes, kus ei ole korteriühistut moodustatud ega haldamist korteriomanikele üle antud, korraldab elamu haldamist kuni 31.12.2002. a eluruumide erastamise kohustatud subjekt, või isik, kellele on haldamine õigusaktides sätestatud korras üle antud.

Seadusandja eeldas, et selleks tähtajaks on kõik korteriomanikud oma otsuse teinud, e. moodustanud korteriühistu, sõlminud ühise tegutsemise lepingu või nimetanud valitseja.

Kahjuks on tänaseks tekkinud Haapsalus olukord, kus osa erastatud korterite omanikke ei ole ise võtnud üle elamute haldamist. Sellest tulenevalt tuleks elamureform lõpetada ka Haapsalus selliselt, et linn saaks Korteriomandiseadusest tulenevalt anda elamute haldamise üle kas siis korteriühistule või siis korteriomanike üldkoosolekul valitud valitsejale. Kuidas selleni jõuda?

Korteriomandiseaduse mõttest tulenevalt ei peaks linna ametiasutus olema valitseja, vaid selleks võiks olla muu isik, kelle põhitegevuse hulka taoline tegevus kuulub. Haapsalu Linnavaaramet on linna ametiasutus. Kogu elamureformi mõte, meie arvates, seisnes selles, et korteritele tekitada omanikud ja et omanikud ise otsustaksid oma kortermajaga toimuva üle, moodustades selleks korteriühistu või uue Korteriomandiseaduse alusel juba nimetaks valitsejaks füüsilise isiku või mõne haldamise valdkonnaga tegeleva firma. Kohaliku omavalitsuse ülesanded selles vallas lõpeksid haldamise üleandmisega läbi korteriomanike uuele valitsejale.

Märgime, et erastatud korteritega elamute haldamise kohustust linna jaoks ei tulene ka Kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest (KOKS). Sellise hinnangu KOKS-i § 6 osas oleme saanud ka õiguskantsleri büroolt, mille siinkohal esitame:
“... Mis puudutab kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, siis sellest ei tulene kohaliku omavalitsuse haldamiskohustust ega õigust nõuda majandamiskulude katmist. Võib aga tuleneda õigustatud huvi kohtu kaudu elamule valitseja määramiseks. Elamu- ja kommunaalmajanduse korraldamise kohustust võib sisustada ulatuslikult - alates munitsipaalelamute ehitamisest tagastatud majade üürnikele ja lõpetades kohaliku elu küsimuste õigusliku reguleerimisega (määruste andmine). Meie ametkonna asi on valvata
selle üle, et need määrused oleksid põhiseaduse ja seadusega kooskõlas. Elamu- ja kommunaalmajanduse korraldamise kohustus ei piirdu munitsipaalomandis olevate ehitistega. Teiste isikute omandi suhtes tuleb aga korraldavas tegevuses arvestada omanike õigusi. Ühepoolselt ja ilma seadusliku aluseta ei saa kohalik omavalitsus võõrast omandit piirata, kuna põhiseaduse § 32 lubab omandi kitsendusi sätestada ainult seadusega.”

Siit võime järeldada, et linnal on õigustatud subjektina õigus taotleda valitseja nimetamist kohtu kaudu, kui seda seni ei ole tehtud.

Kujunenud olukorras oleme jõudnud järelduseni, et oleks otstarbekam soodustada seda, et korteriomanike poolt praegu Haapsalu Linnavaraametile antud valitseja kohustused antakse üle vastavale äriühingule - Haapsalu Linnamajanduse AS-le, mille aktsiad kuuluvad linnale.

Sellega anname 100 % linna omandis olevale äriühingule (Haapsalu Linnamajanduse AS, praegu AS Haapsalu Haljastus) võimaluse, et korteriomanikud saaksid valida tema valitsejaks, juhul, kui nad korteriühistut ei moodustata või ei vali valitsejaks kedagi teist. Ühtlasi laiendame ka linna äriühingu tegevusvaldkonda ja loome talle võimaluse lisatulu saamiseks.

Koos valitseja kohustuste üleandmisega majade kaupa läheksid uuele valitsejale üle ka selle majaga seotud Haapsalu Linnavaraametil täna lasuvad kohustused (lepingud).

Linna üürimajadega seotud kohustused langeksid linnale, sealhulgas üürivõlanõuded. Linnavaraamet kui ametiasutus tuleks volikogu otsusega lõpetada, lõpetamise otsus tuleb põhikirja kohaselt teha 4 kuud enne.

Mõnevõrra on probleemiks Haapsalu Linnavaraameti teenistujatega teenistussuhte lõpetamine. Paljudel on pikk staaz ja neile on ette nähtud teatud seadusest tulenevad garantiid kompensatsioonide näol teenistuslepingu lõpetamisel. Siin võiks toimida järgmiselt:

Haapsalu Linnavaraameti teenistujatele tuleks anda valida võimalused:
•	Juhul, kui töötaja soovib tööd jätkata Haapsalu Linnamajanduse AS-s samade tööülesannetega ja samadel palgatingimustel, siis talle makstakse saamata jäänud puhkusekompensatsioon teenistuslepingu lõpetamisel omal soovil, ja Haapsalu Linnamajanduse AS juhataja sõlmib töötajaga tema avalduse alusel töölepingu. Uues töölepingus märgitakse sotsiaalsed garantiidena töölepingu lõpetamise kompensatsiooni suuruseks summa, mida töötaja saanuks koondamisel avalikust teenistuseset tema avaliku teenistuse staaži arvestades.
•	Juhul, kui töötaja ei soovi tööle asuda Haapsalu Linnamajanduse AS-s, makstakse teenistujale teenistuslepingu järgne kompensatsioon koondamise sätete alusel välja ja Haapsalu Linnamajanduse AS-l ei ole kohustust teda tööle võtta.

Sellise reformikava järgselt on Haapsalu Linnavolikogu nõusoleku korral võimalik elamute haldamine üle viia Haapsalu Linnamajandus AS-ile 1-1,5 kuuga. Kolme kuu jooksul uue valitseja valimisest tuleb vanal valitsejal oma kohustused korteriomandiga majade kaupa uuele valitsejale üle anda. Selle töö kiirendamiseks oleks mõistlik luua 3-4 liikmeline töörühm.
Korteri omaniku jaoks ei muutu sisuliselt midagi, vahetub valitseja, kes täidab edasi samu kohustusi korteriomanikega koosolekul kokku lepitud tingimustel.
Samas tuleks korteriomanikke veelkord teavitada, et Korteriomandiseadust tuleb hakata täitma ja teha oma otsused kas siis korteriühistu kasuks või nimetada valitseja. Selleks võib olla Haapsalu Linnamajanduse AS või mõni muu juriidiline isik aga mitte riigi või kohaliku omavalitsuse asutus.

Haapsalu Haljastuse tegevust laiendava linna äriühingu Haapsalu Linnamajanduse AS puhul on kindlasti positiivne see, et tekib sünergia olemasolevate ja juurdetulevate funktsioonide ühildamise läbi. 

Uues äriühingus on võimalik mitmeid funktsioone ühildada, tekib ühtne raamatupidamine, mis võimaldab efektiivsemalt kasutada inim- ja tehnilist ressurssi Tekivad võimalused teenuse arendamiseks, juhul kui kaasatakse äriühingusse lisakapitali. Suuremal ettevõttel on ka suurem investeerimisvõime, riskid on paremini hajutatud jne. Ettevõtte väärtus on kindlasti suurem, kui tal on rohkem tulutoovaid lepinguid.

Ülaltoodust tulenevalt annaks kirjeldatud reformikava eeldused elamureformi lõpetamiseks ja linnale elujõulisema ja väärtuslikuma ettevõtte moodustamiseks. Kõige negatiivsem stsenaarium oleks selline, kus olemasolev haljastusettevõte ei suuda turul konkureerida (vähempakkumise tulemusena võib haljastuse hoolduse lepingu omale saada mõni tugevam firma, mis suudab pakkuda paremat ja odavamat teenust) ja kaotab linna haljastuse hoolduse lepingu, mis tooks kaasa linna jaoks suured ettevõtte likvideerimise kulud. Elamute haldamisel on linna jaoks ühel hetkel lähedal kriitiline piir, kus elamute haldamine vähenenud mahus toob kaasa täiendava koormuse linnaeelarvele, kuna järelejäänud elamufondi haldamine ei ole efektiivne ja tegevusele tuleks peale maksta, et elamute haldamise struktuure töös hoida. Elamute haldamise mahud võivad hakata vähenema põhjusel, et Linnavaraamet üksinda ei suuda pakkuda komplektset, kiiret ja paindlikku teenust vajalikul tasemel, mille tulemusel valivad omanikud uue valitseja või ühistu. Kuna pea kõikides suuremates linnades on elamute hooldus koondunud suurte kinnisvarahaldusega tegelevate firmade kätte, on vaid aja küsimus, millal üritatakse siseneda ka Haapsalu turule, kasutades ära meie konkurentsivõimetust.
Üksuste ühendamine teeks linna ettevõtte elujõulisemaks.

Seetõttu teemegi ettepaneku alustada protsessiga ja muuta AS Haapsalu Haljastuse põhikiri, edasi tulles Linnavaraameti lõpetamise otsuse juurde.
Kui põhikirja muudatus on registreeritud, pääseb Haapsalu Linnamajanduse AS turule konkureerima võrdselt teiste potentsiaalsete valitsejatega.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Kaido Antsve küsis, kui suur saab olema aktsiakapital?
Vastas hr Kallasvee. Esialgu jääb Haapsalu Haljastuse aktsiakapitali baasile, edasine on töörühma ülesanne.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Komisjoni koosolekul viibis linnapea, kes vastas kõikidele küsimustele piisava põhjalikkusega. Küsimuse toetamine otsustati hääletamisel, seda küll mitte ühehäälselt. 
Komisjoni ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei saabunud.

KUULATI istungi juhatajat Andres Ammast, kes teatas, et saalis viibib 11 volikogu liiget ja pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 35 “Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 otsusega nr 42 kinnitatud Aktsiaseltsi Haapsalu Haljastus põhikirja muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Haapsalu Linnavalitsuse liikme kinnitamine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Ettepanek: kinnitada Haapsalu Linnavalitsuse liikmeks ja nimetada aselinnapea palgalisele ametikohale linnaarengu ja ehituse valdkonnas Jüri Kurba. Ta viibib praegu ka saalis.
Konkursile laekus 19 avaldust, kellest kaks pääsesid lõppvooru. Loodan, et tegime hea otsuse.
Hr Kurba on sündinud 23.06.1951 Tallinnas, lõpetas 1975. a TPI. On töötanud 1974. aastast 1992. aastani Tallinna Linnavalitsuse erinevatel ametikohtadel, hiljem AS Eesti Telefonis.

2002. aastast on tegev tema enda OÜ Kupro direktorina. Ajakirjanduses ilmus fakt, et Jüri Kurba on partei Uus Eesti liige. Olen öelnud, et linnavalitsuse koostamisel üritan leida ametikohtadele parteilise mittekuuluvusega spetsialiste, kes saavad olla linnale kasulikud ja vabad oma otsustamistes. Teatan, et partei Uus Eesti on 29. jaanuari 2003 otsusega kohturegistrist kustutatud ja seega hr Kurba ei ole selle partei liige.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Komisjoni koosolekul viibis ka Jüri Kurba, kus saime vastused oma küsimustele. Leidsime, et hr Kurba vastab meie ootustele.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 36 “Haapsalu Linnavalitsuse liikme kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Haapsalu Linnavalitsuse palgalisele liikmele töötasu määramine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Ettepanek: kinnitada aselinnapea Jüri Kurba ametipalgaks 12 500 krooni kuus. Maksta lisatasu teenistusaastate eest avaliku teenistuse seaduses  riigiametnikele ettenähtud alustel, ulatuses ja korras. 

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 37 “Haapsalu Linnavalitsuse palgalisele liikmele töötasu määramine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Audiitori määramine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Tulenevalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest kuuluvad omavalitsuste eelarve täitmise aruanded kohustuslikule auditeerimisele.

Audiitori leidmiseks korraldati konkurss (kuulutus Lääne Elus nr 18.01 2003).
Esitatud avalduses pidid osalejad, EV vannutatud audiitorid, näitama auditeerimiseks planeeritava töötundide arvu ja soovitava töötasu suuruse ühe töötunni eest ning nõustuma
pakutud auditeerimisajaga, milleks on ajavahemik 7. märtsist kuni 4. aprillini.

Tähtajaks, 31. jaanuariks, laekus  avaldus vannutatud audiitorilt Aime Ruugelt. Auditeerimiseks on planeeritud 48 tundi ajavahemikus 7.märts kuni 4. aprillini. Auditeerimise kava on alljärgnev:
- üldandmete audit- 8 tundi 
- rahaliste vahendite audit- 6 tundi
- nõuete, hangete, varude, ettemaksete ja kohustuste audit - 6 tundi 
- finantseerimise audit- 4 tundi 
- investeeringute audit- 4 tundi
- muude valdkondade audit 16 tundi
- kokkuvõtte tegemine ja järeldus 4 tundi.

Audiitori töötunni hind on viissada krooni, millele lisandub käibemaks.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Toivo Hein. Mul on andmeid, et konkureeris vaid üks soovija. Miks üks?
Vastas hr Schwindt. Raske vastata, aga üks minu tuttav audiitor väitis, et omavalitsuse auditeerimine on väga spetsiifiline, erineb suuresti ärifirma auditist.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 38 “Audiitori määramine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Haapsalu Linnavolikogu 29.11.2002 otsuse nr 15 “Ajutise komisjoni moodustamine” muutmine tähtaja osas

KUULATI komisjoni esimehe Jaak Kanepi ettekannet.
Komisjoni moodustamine oli õige ja täitis oma ülesande. Paljud otsused, mis erinevatel tasanditel on vastu võetud, on tingitud riigikogu valimistest. Komisjon peab jätkama oma tööd võiduka lõpuni. Taotleme endiselt, et elektri hind ühtlustataks hinnaga, mis on enamuses üle Eesti. Küsimus võib tekkida selles, kui palju kompenseeritakse meile tehtud ülekohut. 1. juulist hakkab kehtima elektrikulu seadus. Seadusesse on jäetud võimalus kompenseerida tagasiulatuvalt. Augustikuu lõpuks peaks komisjoni töö eesmärk olema saavutatud. Igaks juhuks palume pikendada ajutise komisjoni tegevusaega kuni 31. detsembrini 2003. a.

Tänan komisjoni liikmeid ja palju teisi, kellel ei olnud kahju selle nimel pingutada.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 39 “Haapsalu Linnavolikogu 29.11.2002 otsuse nr 15 “Ajutise komisjoni moodustamine” muutmine tähtaja osas” (protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees