NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI  P R O T O K O L L

Haapsalu 								 28. märts 2003 nr 7 

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.35.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa  volikogu 18 liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Krista Esta, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

Ühehäälselt kinnitati järgmine päevakord:

1. Haapsalu põhimääruse teine lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

2. "Haapsalu Linnavolikogu 27.09.2002 määruse nr 41 "Munitsipaalüldhariduskooli pedagoogide töötasustamise aluste ning palgamäärade kinnitamine" osaline muutmine"
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandjad		kultuurikomisjon
rahanduskomisjon

3. Ravikindlustusega hõlmamata ja sotsiaalabi vajavate isikute üldarstiabi osutamise korra kinnitamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

4. Linnapea palgatingimused ja muude tasude maksmise alused ja kord 2003. aastal
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

5. Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsuse 17.02.2003 määruse nr 49 “Seaduses “2003. a riigieelarve” eraldisteks kohaliku omavalitsuse üksustele jooksvateks kuludeks tasandusfondi määratud vahendite jaotamise kord” § 4 lõigete 5-9 muutmiseks
Ettekandja			rahanduskomisjon
Kaasettekandja		linnavalitsus 

6. Haapsalu linnas kehtivate planeeringute ülevaatamine
Ettekandja			kommunaalkomisjon
Kaasettekandja		linnavalitsus

7. Haapsalu linna üldharidus- ja huvikoolide hoolekogudesse volikogu esindajate nime-tamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu põhimääruse teine lugemine

KUULATI juriidilise osakonna juhataja Elfrida Kuldsaare ettekannet.
Esitatud eelnõu teisele lugemisele laekus üks muudatusettepanek, selle tegi juhtivkomisjon: eelnõu § 23 lg 13 jätta välja sõnad “ja umbusalduse avaldamine”.
Linnavalitsuse seisukoht: arvestada täielikult.

Ettepanek: võtta eelnõu vastu määrusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Komisjon esitas muudatusettepaneku: § 23 lg 13 jätta välja sõnad “ja umbusalduse avaldamine”, mis tuleneb kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 46 lg 3 ja ütleb, et umbusalduse avaldamine on avalik.
Linnavalitsuse seisukoht oli toetada muudatusettepanekut täielikult.

Komisjoni ettepanek: toetada eelnõud koos redaktsioonilise muudatusega, panna lõpphääletusele  ja võtta vastu määrusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. 
Hääletamist ei nõutud.

Hääletamist muudatusettepaneku sisseviimiseks ei nõutud.

Saalis osaleb 18 volikogu liiget. 
Istungi juhataja Andres Ammas pani lõpphääletamisele eelnõu tervikuna koos muudatusega jätta välja § 23 lg 13 sõnad “ja umbusalduse avaldamine”.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 9 “Haapsalu põhimääruse uue redaktsiooni kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu Linnavolikogu 27.09.2002 määruse nr 41 “Munitsipaalüldhariduskooli
pedagoogide töötasustamise aluste ning palgamäärade kinnitamine” osaline muutmine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Koolide pedagoogide töötasustamise alused on kinnitatud volikogu poolt eelmise aasta sügisel. Käesoleval aastal muutusid riiklikult kehtestatavad pedagoogide palgaalammäärad. Seoses sellega tuleb ka vastav muudatus sisse viia volikogu poolt kinnitatud korda.

Palun eelnõu võtta vastu määrusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI  kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. 

Hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 10 “Haapsalu Linnavolikogu 27.09.2002 määruse nr 41 “Munitsipaalüldhariduskooli pedagoogide töötasustamise aluste ning palgamäärade kinnitamine” osaline muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Ravikindlustusega hõlmamata ja sotsiaalabi vajavate isikute üldarstiabi osutamise korra kinnitamine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Eesti Haigekassa ja Lääne maakonnaarsti andmetel oli seisuga 31. oktoober 2002 Haapsalu linnas 786 ravikindlustusega hõlmamata isikut. Võrdlusena võib tuua, et Haapsalu Linnavalitsuse andmete kohaselt oli 2001. a ravikindlustuseta isikuid 585. Suhteliselt suur osa nimetatud isikutest on samaaegselt ka pideva või perioodilise sotsiaalabi saajad.

Ravikindlustusega hõlmamata isikute arvu suurenemisel võib olla mitmeid põhjusi: Eesti Haigekassa järk-järguline andmebaasi täpsustumine, pikaajaliste töötute arvu suurenemine, aga vähesel määral võib mõju avaldada ka 2002. a 1. oktoobrist kehtima hakanud uus Ravikindlustuse seadus, mis muutis osaliselt nende isikute ringi, kellele laieneb kindlustuskaitse ja kes on võrdsustatud ravikindlustatud isikutega.

Kuigi Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse paragrahv 11 lõige 2 näeb ette, et ravikindlustusega hõlmamata isik tasub üldarstiabi eest ise, on Haapsalu Linnavalitsus oma eelarves näinud ette rahalisi vahendeid üldarstiabi osutamiseks ravikindlustusega hõlmamata isikutele, kes on samal ajal ka sotsiaalabi saajad, nii eelnevatel aastatel kui ka käesoleval aastal. Nimetatud vahendite planeerimise vajaduse on tinginud soov vältida ravikindlustusega hõlmamata isikute tervisliku seisundi järsku halvenemist, aga ühtlasi luua võimalus nimetatud isikutele vajalike terviseuuringute läbiviimiseks olukorras, kus ravikindlustuseta isikud on osaliselt või täielikult töövõimetud ning neil tekiks seeläbi alus töövõimetuspensioni saamiseks.

2002. a oli nii üldarstiabi osutamine kui teenuse eest tasumine reguleeritud Haapsalu Linnavalitsuse korralduse alusel kahepoolsete lepingutega linnavalitsuse ja perearstide vahel. 2002. a 1. jaanuaril jõustunud Tervishoiuteenuste korralduse seaduse paragrahv 53 sätestab valla- või linnaeelarvest rahastatavate tervishoiuteenuste osutamist ja muid tervishoiukulusid valla- või linnavolikogu otsuse alusel. Nimetatud seadusest aga ka Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahv 22 lõike 1 punktist 5 tulenevalt ongi käesolev kord välja töötatud.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. 
Hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 11 “Ravikindlustusega hõlmamata ja sotsiaalabi vajavate isikute üldarstiabi osutamise korra kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Linnapea palgatingimused ja muude tasude maksmise alused ja kord 2003. aastal

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Eelnõuga määratakse linnapeale lisaks kinnitatud ametipalgale muude tasude ja hüvitiste maksmise alused ja kord, s.t millistel tingimustel makseid tehakse ja millise haldusaktiga makse tegemine vormistatakse. 

Linnapea isikliku sõiduauto kasutamise hüvitise piirmäär (neto) on eelnõus kavandatud 4650 krooni, millele lisandub erisoodustuse tulumaks 931 krooni ja erisoodustuse sotsiaalmaks 1182 krooni, kokku kulu eelarvele 6763 krooni kuus. Kavandatav summa mahub eelarves linnavalitsusele selleks otstarbeks ette nähtud kulu piiresse.

Avaliku teenistuse seadusest tulenevalt ja arvestades teiste seaduste (s.h palgaseadus, puhkuseseadus, tulumaksuseadus) ja nende seaduste alusel vastu võetud Vabariigi Valitsuse määrustega (s.h isikliku sõiduauto kulude kompenseerimise määrus) tuleb kõigile ametiasutuse palgalistele ametnikele, sealhulgas ametisse valitutele, rakendada ühtseid palgatingimusi ja palga ning muude tasude väljamaksmise aluseid ja korda.
Ühtsed palgatingimused linnaametnikele on volikogu poolt kehtestatud 31.01.2003. a määrusega nr 25. Samu tingimusi tuleb võrdse kohtlemise printsiipi arvestades rakendada ka palgalise linnapea suhtes.

Arvestades linnavalitsuse uut struktuuri, kus ametiasutus ei koosne üksnes linnakantseleist, mille töö sisemiseks korraldamiseks võis ja võib seaduse järgi käskkirju (näit ametialane lähetus) välja anda ka linnasekretär ja asjaolu, et linnapeale määrab tema teenistuses olles palga ja palgatingimused (s.o muude hüvitiste ja tasude maksmise korra lisaks ametipalgale) volikogu oma otsusega, on koostatud käesolev eelnõu, mille palume otsusena vastu võtta.

Linnapeana olen teinud ametisõite alates novembrist omal kulul. Varasem dokument osutus ebakorrektseks lahenduseks. Tänane eelnõu on koostatud samade summade alusel. Seni ei ole olnud linnapeal võimalik käia ka komandeeringus.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Sulev Vare küsis, millised on otsuse punktis 2.2 “üldised alused”?
Vastas hr Kallasvee. See tähendab võrdse kohtlemise printsiipi nii linnapeale kui linnavalitsuse teenistujatele vastavalt Vabariigi Valitsuse määruses nr 426.

Volikogu liige Vare (2. küsimus) küsis, kes need alused paika paneb?
Vastas hr Kallasvee. Jään vastuse võlgu.

Volikogu liige Andres Lipstok küsis, kas linnapea premeerimine ei peaks olema kehtestatud volikogu poolt?
Vastas hr Kallasvee. Olen nõus, kuna volikogu kinnitab linnapeale kõik täiendavad tasud ja preemiad.

Volikogu liige Lipstok (2. küsimus). Kas nõustud, et otsuses võiks olla täpsustusena, et vastavad otsused teeb volikogu? 
Vastas hr Kallasvee. Jah, nii see oli ka mõeldud, et kõik linnapea lisatasud ja preemiad kinnitab volikogu. 
Palun teha selguse mõttes eelnõusse redaktsiooniline parandus.

Volikogu liige Arder Väli küsis, kui suur on linnavalitsuse autopark ja kui palju ametnikke kasutab isiklikku sõiduautot, saades kompensatsiooni?
Vastas hr Kallasvee. Linnavalitsusel on 6 autot, neist 4 müügis. Linnavalitsuse osakondade üldisesse kasutusse jäävad kaks Mitsubishit. 
Isiklikku sõiduautot kasutavad peale linnapea, 4 aselinnapead, 1 osakonna juhataja ja 4 linnavalitsuse ametnikku. Kompensatsioonisummad on 400 kroonist kuni 4650 kroonini.
 
Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Rahanduskomisjon toetas eelnõud. 
Temaatika oleks väärt lahtikirjutamist kohalikus ajalehes. Kasu on linnakassale kindlasti olemas.

Küsimused kaasettekandjale.

Volikogu liige Kalju Aigro. Kuidas oleks võrreldavad uue auto ost ja praegune kompensatsiooni eelnõu?
Vastas hr Kanepi. Ostes uue auto, tuleb see kõigepealt välja osta. Linnal on aga pikaajalised laenud, nüüd lisanduksid intressid, kindlustused, hooldused, kütus jmt. Arutusel olev kompenseerimine vastaks ca 150 000 krooni maksvale autole. 

Volikogu liige Aigro (2. küsimus). Kas Vabariigi Valitsuse määrus nr 426 paneb maksmisele piirid?
Vastas hr Kanepi. Piir peaks olema 5000 krooni, kui linnavalitsus soovib parandada, palun tehke seda.

Volikogu liige Väli (2. küsimus). Kas rahanduskomisjon oli otsuse tegemisel üksmeelne?
Vastas hr Kanepi. Toetus otsuse eelnõule kujunes häältega 3:1.

Volikogu liige Sulev Vare. Me kiirustame ajas ette, mis oleks, kui tuleks selle küsimuse juurde sügisel.
Vastas hr Kanepi. Kokkuhoidu saab hinnata eelmise aasta kulutuste baasil. Teada on autode jääkmaksumus, uue auto hinnaklassid on ka teada. Seega on võimalik saada ülevaade juba olemasolevate andmetega. 

Volikogu liige Andres Lipstok. Linnapea oli nõus linnapea premeerimise kinnitamise delegeerimisega volikogule. Kas rahanduskomisjon on praegu kohe valmis vastavat parandust sisse viima?
Vastas hr Kanepi. Oleme valmis parandust sisse viima, paludes selleks vaheaja kuulutamist.
Volikogu liige Lipstok (täpsustus). Pidasingi silmas seda, et vaheajal teeb juhtivkomisjon parandusettepaneku ja seejärel tuleb volikogu ette muudatustega eelnõuga.  

Rohkem küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.

Volikogu liige Sulev Vare.

Olen kaugel sellest, et arvata, et linnapea peab sõitma isikliku sõiduautoga ja hea töö eest linnavalitsuse töötajatele preemia maksmisel peaks linnapea preemiast ilma jääma. Tänapäeva siseauditil on kõige tähtsam riskide hindamine. Üks risk on ühe isiku risk, s.o kui üks otsustab ja üks saab kasu sellest otsusest. Korra linnavalitsus astus reha peale, kui linnapea sõlmis rendilepingu iseendaga, kuigi eesmärgid olid positiivsed.

Ettepanek rahanduskomisjonile: viia otsuse eelnõusse sisse selline muudatus, et ei saaks välja lugeda näiteks: linnavalitsus otsustab premeerida kõiki linnavalitsuse töötajaid ja liikmeid kolme kuupalga ulatuses. See õigus peaks olema volikogul, nii ütleb ka kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 19. See tuleks eelnõu punkti 2.2 sisse kirjutada. 
 
Volikogu liige Lauri Luik.
Juhin tähelepanu asjaolule, et linnapea ja linnavalitsuse vahel sõlmitud auto rendilepingu uurimine on politseis pooleli.

Revisjonikomisjoni akti ei ole siiani volikogus ära kuulatud. Volikogu esimees ütles, et akti ärakuulamist ei esitatud juhatuse koosolekul istungi päevakorra projekti, kuid arvan, et see on tõlgendamise küsimus.

Kindlasti ma ei seo hr Kallasvee auto rendilepingut ja arutatavat korda, kuid kas summa ei ole liialt suur? 

Volikogu liige Arder Väli.
Kui ametnik kasutab isiklikku sõiduautot linna huvides, siis tuleb see kompenseerida. Küsimus on vaid suuruses.

Ma ei saanud vastust, kui palju kulub isikliku sõiduauto kulude kompenseerimiseks linnapeale ja aselinnapeadele. 
Linnavalitsusel on kuus autot, seega ei oleks olnud hädavajalik ajada linna asju isikliku sõiduautoga. 
Vähe usutav, et kõik kuus autot on pukkide otsas. Ma ei usu, et üheksat autot on odavam ülal pidada. 

Ei tohi unustada, et rendilepingu sõlmimine on eeluurimisel politseis. Mingil ajal tuleb selle kohta otsus. 
Summa 6756 krooni on samane nii tänases otsuse eelnõus kui ka eeluurimisel olevas auto rendilepingus.  

Ettepanek: linnapeale tasutakse isikliku sõiduauto kompenseerimine sama suures ulatuses nagu aselinnapeadele. Palga diferents on linnapeale võrreldes aselinnapeadega sisse viidud. 

Peame mõtlema ka sellele, et peale kolme aastat rõõmsat tööd saab linnapea peale kolme aasta ametipalga preemiaks sisuliselt ka kolmveerand autot.  

Rohkem sõna ei soovitud.
 
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist lõpetamiseks ei nõutud.

Rahanduskomisjoni esimees Jaak Kanepi palus komisjoni liikmetega nõupidamiseks vaheaega.

KUULATI
rahanduskomisjoni esimeest Jaak Kanepit. 
Ettepanek: katkestada eelnõu arutelu ja jätkata päevakorra viimase punktina.

Istungi juhataja Andres Ammas teatas päevakorrapunkti arutelu katkemisest kuna ettepaneku tegi juhtivkomisjon ja oma nõusoleku muudatuste tegemiseks eelnõusse andis ka linnavalitsus.

Eelnõu “Linnapea palgatingimused ja muude tasude maksmise alused ja kord 2003. aastal” arutelu jätkatakse istungi päevakorrapunktina nr 8.

Vaheaeg kell 14.34-14.45.

Päevakorrapunkt nr 5

Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsuse 17. veebruar 2003. a määruse nr 49 "Seaduses “2003. a riigieelarve" eraldisteks kohaliku omavalitsuse üksustele jooksvateks kuludeks tasandusfondi määratud vahendite jaotamise kord" paragrahv 4 lõigete 5-9 muutmiseks

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi ettekannet.
Sarnaselt paljude Eestimaa omavalitsustega on ka Haapsalu linnas tekkinud probleem vähekindlustatud elanikkonnale toimetulekutoetuste määramise ja maksmisega. Vabariigi Valitsuse  17. veebruari 2003. a määruse nr 49 “Seaduses 2003. a riigieelarve” eraldisteks kohaliku omavalitsuse üksustele jooksvateks kuludeks tasandusfondi määratud vahendite jaotamise kord” kohaselt on:
1. Haapsalu linnale eraldatud rahalisi vahendeid ca 50% ulatuses tegelikust 2003. a vajadusest lähtuvalt, mistõttu jätkub linnavalitsusel raha toimetulekutoetuste väljamaksmiseks  kuni maikuuni.
2. Määruse paragrahvi 4 lõike 5 kohaselt tekib linna- või vallavalitsusel õigus taotleda juurde rahalisi vahendeid mitte varem kui 1. juulil, mis kogu edasise protseduuri pikkust arvestades võimaldab linnavalitsusel tegelikkuses saada reservfondist vahendeid 1. oktoobriks 2003.

Läänemaa Omavalitsuste Liit on pöördunud olukorra lahendamiseks oma kirjaga, kus on kajastatud ka Haapsalu linna seis, nii rahandusministeeriumi kui ka sotsiaalministeeriumi poole, kuid kahjuks siiani tulemusteta. Vastukaja pole leidnud ka Eesti Omavalitsusliitude Ühenduse pöördumine rahandusministeeriumi poole.

Eelnevast tulenevalt teeb linnavolikogu rahanduskomisjon ettepaneku võtta vastu otsus ettepanekuga Vabariigi Valitsusele 17.02.2003. a määruse nr 49 § 4 lõigete 5, 6, 7, 8 ja 9 muutmiseks nii, et oleks tagatud Sotsiaalhoolekande seaduse § 22 lõike 3 täitmine Haapsalu Linnavalitsuse poolt.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Andres Lipstok küsis, kas Haapsalus ühiselamus elavad üliõpilased küsivad toetusraha?

Vastas hr Kanepi. Veel paljud ei küsi, aga tark tegu on peale vastavate summade vähendamist Vabariigi Valitsuse poolt seda täiendavalt taotleda.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi kaasettekannet. 
2002. aastal maksime välja 4,1 miljonit krooni, 2003. aastaks on eraldatud 2,356 miljonit krooni.
Toetuse saajate ringi pidi oluliselt kitsendama Sotsiaalhoolekande seaduse alusel oli planeeritud alates 1. juulist hakata arvestama toetuse taotlejate vara, väärtpaberite olemasolu jmt. Lastetoetused sissetulekute hulka ei kuuluks. Kuna seda seadust vastu ei võetud, jäi eelnev olemata ja hakkas kehtima lisaks punkt, et lastetoetused ei kuulu perekonna sissetuleku arvestamise aluseks. See tähendab toetuste saajate ringi olulist kasvu, vastav raha vähenes aga olulisel.

Praeguse seisuga oleks raha juurdeküsimise õigus alles 1. juulil, siis käivituks pikk protseduur, enne kui taotlus jõuaks otsustajateni. Sellisel juhul võib raha laekuda alles oktoobris. Haapsalu linna vastavad rahad lõpevad maikuu lõpuga. 
Üliõpilased, kellel on sõlmitud üürileping, taotlevad samuti toetusraha. Neid ei ole palju.

Küsimusi ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekuid ei saabunud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 40 “Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsuse 17. veebruar 2003. a määruse nr 49 "Seaduses “2003. a riigieelarve" eraldisteks kohaliku omavalitsuse üksustele jooksvateks kuludeks tasandusfondi määratud vahendite jaotamise kord" paragrahv 4 lõigete 5-9 muutmiseks” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalu linnas kehtivate planeeringute ülevaatamine

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kaido Antsve ettekannet.
Kommunaalkomisjon esitab volikogule kehtestamiseks otsuseprojekti planeeringute ülevaata-mise tulemused.

Vaadanud üle Haapsalus kehtivad planeeringud leidis komisjon, et on vajalik alustada uue üldplaneeringu koostamist. Linnavalitsusele tehakse ettepanek algatada üldplaneering Linnavolikogu aprillikuu istungil.
Kuni uue üldplaani kehtestamiseni jätta üldplaanina kehtima “ Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur”, “Vahtra-Kase-Tallinna mnt vahelise elamukvartali detailplanee-rimise projekt” ning “Kase tänava ja Randsalu oja vahelise individuaalelamute kvartali detailplaneerimise projekt”.

Teeme volikogule ettepaneku võtta eelnõu vastu otsusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Kaasettekandest linnavalitsus loobus.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekuid ei saabunud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 41 “Haapsalu linnas kehtivate planeeringute ülevaatamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Haapsalu linna üldharidus- ja huvikoolide hoolekogudesse volikogu esindajate nimetamine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ja Huvialakooli seaduse alusel peab volikogu nimetama üldhariduskoolide ja huvikoolide hoolekogudesse oma esindajad.

Kuna eelmised esindajad nimetas volikogu eelmine koosseis, 2002. aasta lõpus aga alustas tööd volikogu uus koosseis, siis tuleb seadusest lähtuvalt nimetama uued volikogu esindajad koolide hoolekogudesse. Kirjalikud nõusolekud on edastatud volikogule, üks nõusolek on ainult suuline, kuna Urmas Sukles ei viibi Eestis.

Palume kinnitada esindajad hoolekogudesse vastavalt esitatud eelnõule.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei saabunud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 42 “Haapsalu linna üldharidus- ja huvikoolide hoolekogudesse volikogu esindajate nimetamine” (protokolli juures).

Vaheaeg kella 14.59-15.10.

Päevakorrapunkt nr 8

Jätkub eelnõu “Linnapea palgatingimused ja muude tasude maksmise alused ja kord 2003. aastal” arutelu

KUULATI
rahanduskomisjoni esimeest Jaak Kanepit, kes teatas, et juhtivkomisjoni koosolekul osalesid komisjoni liikmed ja linnavalitsuse esindajana juriidilise osakonna juhataja Elfrida Kuldsaar.
Eelnõusse viidi sisse muudatusettepanekud ja volikogu liikmetele jagati välja otsuse eelnõu uus redaktsioon (protokolli juures).

KUULATI istungi juhatajat Andres Ammast, kes teatas, et kuna otsustamise aluseks võetud eelnõu on muutunud, siis reglemendi järgi jätkuvad läbirääkimised.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Muudatusettepanekute läbivaatamine.
KUULATI rahanduskomisjoni esimeest Jaak Kanepit, kes tutvustas rahanduskomisjoni esitatud eelnõud.

Muudatusettepanekute hääletamist ei nõutud.

Lõppsõnaks soovis sõna linnapea Teet Kallasvee.
Tänan põhjaliku arutelu ja analüüsi eest eelnõu osas, see oli vajalik.

Arusaamatuks jäi revisjonikomisjoni esimehe Lauri Luige sõnavõtt. Osalesin ise juhatuse koosolekul ja revisjoni akti arutamist ei esitatud volikogu istungi päevakorda.

Volikogu aseesimees Arder Väli küsis, kas linnavalitsuse autod on pukkidel, et nendega ei sõideta? Autode ettevalmistamine on aega võttev ja peale kaubandusliku välimuse andmist nendega enam ei sõideta.

Teemal, kas auto kompensatsioon on liiga suur või väike, võiks diskuteerida lõpmatuseni. Aselinnapeade keskmine kilometraaž on 470 km kuus, linnapeal 1600-1800 km kuus. Kui kompensatsiooni maksmisel arvestada Vabariigi Valitsuse määrusega lubatud 4 kr /km eest, siis kompensatsioon võiks olla 7,5 tuhat krooni kuus.

Miks linnapea sõidab nii palju? Keegi linnakodanik arvas, et linnapea ei ole tuletõrjuja. Ei ole, aga ametisõite tehakse ka väljapoole Haapsalut, seda ka koos volikogu esimehega, näiteks Eesti Linnade Liidu nõupidamistele.

KUULATI istungi juhatajat Andres Ammast, kes küsis, kas volikogu liikmetel on arusaadav, milline tekst läheb lõpphääletusele.
Istungi juhataja Andres Ammas pani lõpphääletusele ettepaneku võtta vastu eelnõu “Linnapea ja linnavalitsuse liikmete palgatingimused ja muude tasude maksmise alused ja kord 2003. aastal” koos sisseviidud muudatustega.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu 3.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 43 “Linnapea palgatingimused ja muude tasude maksmise alused ja kord 2003. aastal” (protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees