NELJANDA KOOSSEISU

M Ä Ä R U S

Haapsalu							25. aprill 2003 nr 12

Haapsalu linna 
üldplaneeringu algatamine

Juhindudes Planeerimisseaduse § 2 p 3, § 8, § 10 lg 4, § 11, § 12 lg 1, lg 5, Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seadusest, Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 31, § 23,  Haapsalu põhimääruse § 62 Haapsalu Linnavolikogu m ä ä r a b:

1.	Algatada Haapsalu linna üldplaneering ja üldplaneeringu alusel kavandatava tegevuse keskkonnamõju hindamine.

2.	Üldplaneering peab täitma planeerimisseaduse § 8 lõikes 3 loetletud ülesandeid.

3.	Keskkonnamõjude hindamine tuleb läbi viia üldplaneeringu koostamise protsessi käigus ja olema kooskõlas keskkonnamõjuhindamise ja keskkonnaauditeerimise seaduse sätetega.

4.	Kinnitada lähteülesanne Haapsalu linna üldplaneeringu koostamiseks vastavalt lisale 1.

5.	Haapsalu Linnavalitsusel:

5.1 avaldada teade üldplaneeringu algatamisest ühes planeeringu eesmärkide tutvustamisega ajalehes “Lääne Elu” ühe kuu jooksul pärast üldplaneeringu algatamise otsuse tegemist;

5.2 informeerida Lääne maavanemat üldplaneeringu algatamisest kahe nädala jooksul üldplaneeringu otsuse tegemise päevast arvates.

6.	Määrus koos lisaga avalikustada ajalehes “Lääne Elu”.

7.	Määrus jõustub kolmandal päeval peale avalikustamist.

8.	Määruse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule Halduskohtumenetluse-
seadustikus ette nähtud korras 30 päeva jooksul määruses jõustumisest.

Andres Ammas
Volikogu esimees

LISA 1
KINNITATUD
Haapsalu Linnavolikogu 
25.04.2003 määrusega nr 12

LÄHTEÜLESANNE
Haapsalu linna üldplaneeringu koostamiseks

1.	Üldplaneeringu koostamise alused:
1.1	planeerimisseadus § 8;
1.2	planeerimistegevusega seonduvad  EV õigusaktid;
1.3	käesolev lähteülesanne.

2.	Planeeringuala
Planeeritav ala paikneb Lääne Maakonnas ja haarab kogu Haapsalu linna territooriumi.
3.	Üldplaneeringu koostamise eesmärk ja ülesanded
3.1. Üldplaneeringu koostamine on tingitud järgmistest asjaoludest:
3.1.1. Olemasolevad üldplaneeringuna kehtivad ja linna või selle suuremaid piirkondi haaravad planeeringud on valdavalt koostatud plaanimajanduse ajal ja seetõttu turumajanduse reeglitele mittevastavad. Uue üldplaneeringu koostamine on vajalik ressursside ja vahendite territoriaalseks paigutamiseks turumajanduse reeglitele tuginedes, mis tekitab vähem vastuolusid detailplaneeringute koostamisel ja seega lühendab detailplaneeringute koostamise aega.
3.1.2. Olemasolev üldplaneering ei sisalda linnas väljakujunenud, omanäoliste ja struktuurilt ning hoonestamise reeglitelt naaberaladest erinevate linnaliste koosluste (sarnaseid linnaehituslikke tunnusjooni omavate asumite) maa-alade üldisi kasutamis- ja ehitustingimusi. Vastavate põhimõtete väljatöötamisega ja üldplaneeringus fikseerimisega muutub hilisem detailplaneeringuline otsustus oluliselt selgemaks ja läbipaistvamaks linnaelanikele ning ettevõtjaile, paraneb info piirkondade arengu ja investeeringute võimaluste ning sobivuse kohta.
3.1.3. Käesoleval hetkel ei ole välja kujunenud ega kirjeldatud Haapsalu linna kui omavalitsuse territoriaalsed huvid, seda nii linna kui terviku aga ka linnaliste koosluste jaoks. Üldplaneering fikseerib territoriaalse funktsionaalse tsoneerimise linna kui terviku tasandil, tagades ka  nende territooriumide säilimise ja arengu, mis otsest kasu ei anna (rekreatsiooniks vajalikud alad).
3.1.4. Planeeringute demokraatlik koostamine on ühiskondlike kokkulepete otsimine ja saavutamine. Uue üldplaneeringu koostamine ja menetlemine on vajalik muutunud ühiskonnas kokkuleppe saamiseks eri piirkondade arengusuundade kohta. Samuti ka linna kui terviku territoriaalse arengu suundade kohta, mis on aluseks linna poolsete ettepanekute esitamisele riiklike arengukavade ja maakonnaplaneeringu muutmiseks.

3.2. Planeeringuga soovitakse lahendada järgmised ülesanded:
3.2.1 Koostada üldplaneering linna kogu territooriumi kohta määratledes sellega territoriaal-majandusliku arengu põhisuunad; kestva ja säästva arengu tingimused; maakasutuslikud ja ehituslikud põhimõtted koos piirangute ja kitsendustega; ning täites planeerimisseaduse § 8 lg 3 loetletud nõudeid.
3.2.2.Analüüsida linna administratiivpiiri muutmise vajadust koostöös Ridala vallaga. Täpsustada linna piir (k.a rannajoon) ja territooriumi suurus (hektarites).
3.2.3.Koostada Haapsalu linna keskkonnastrateegia aastani 2013.
3.2.4.Koostada infrastruktuuri ja jäätmemajanduse arengukavad.
3.2.5.Koostada territooriumi funktsionaalse tsoneerimise plaan, mis määrab maakasutuse juhtfunktsiooni.
3.2.6.Põhiliste teede ja tänavate, sadamate asukoha ning liikluskorralduse üldiste põhimõtete 
määramine.
3.2.7. Miljööväärtuslike hoonestusalade määramine ning nende kaitsetingimuste seadmine.
3.2.8. Vajaduse korral ettepanekute tegemine maa-alade ja üksikobjektide kaitse alla võtmiseks.
3.2.9.	Puhke- ja virgestusalade määramine.
3.2.10.	Ranna ja kalda ehituskeeluvööndi täpsustamine.
3.2.11.	Määrata detailplaneeringute koostamise vajadus ja järjekord.
3.2.12.	Määratleda majanduslikud võimalused üldplaneeringu elluviimiseks.

4.	Olemasolevad arengukavad, planeeringud ja muud materjalid:
4.1 Läänemaa maakonnaplaneering, Lääne Maavalitsus 1999.
4.2 Haapsalu linna arengukava 2001-2003, Haapsalu Linnavolikogu 2000.
4.3 Ridala valla osaüldplaneering, OÜ Maaplaneeringud 1998.
4.4 Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur 1987, RPI Eesti Projekt töö nr A 1104-85/87.
4.5 Üldplaneeringuna kehtivad planeeringud.
4.6 Kehtivad detailplaneeringud.
4.7	Haapsalu ringtee (Lõik: Randsalu-raudteeviadukt) projekt (Eesti Maanteeprojekt, töö nr 2231).
4.8 SAVE Haapsalu 1997.
4.9 Haapsalu Promenaadi arhitektuuriajalooline uuring ning ettepanekud ja eritingimused
detailplaneerimiseks, Haapsalu 1995. Koostas arhitekt Tõnis Padu.
4.10 Bensiinijaamade paiknemise skeem Haapsalus ,Uuemõisas Paralepas ja Rohukülas 1995
AS Eesti Projekt töö nr LV-65-95.
4.11 Tänavad ja teed, Haapsalu linn 01.09.2001, RONECO OÜ.
4.12 Haapsalu valgustusvõrk, Tänavavalgustuse andmehooldusprogramm LIGHTDISP, OÜ Infomees (digitaalne).
4.13 Ühisveevärgi- ja kanalisatsiooni arengukava aastateks 2001-2013, Haapsalu Linnavolikogu 2003.
4.14 Haapsalu linna arengu kontseptsioon I ja II köide, Haapsalu 1991.
4.15 Haapsalu linna sadeveekanalisatsiooni arengukava töömaterjalid 1999-2002.
4.16 Ehitusgeoloogia aruanne I ja II köide, Riiklik Ehitusuuringute Instituut 1986.
4.17 Geodeetilised uurimistööd , Riiklik Ehitusuuringute Instituut 1986.
4.18 Haapsalu linna üldplaneeringu lähteülesande koostamise lähtematerjalid elukeskkonna valdkonnas, Tartu Ülikool, Geograafia Instituut (Krista Vilta diplomitöö).
4.19 Ülevaade Haapsalu kujunemisest, KMRPI 1987.
4.20 Ateena Deklaratsioon Tervislikele Linnadele.
4.21 Haapsalu lahe eeluuring 2001, TÜ Eesti Mereinstituut.
4.22 Energiasüsteem Läänemaal (uuring).
4.23 Haapsalu Tagalaht ja säästev areng, 1999 (konverentsi töömaterjalid).
4.24 Haapsalu Tagalahe seire programm 2000.
4.25 Haapsalu Väike-Viigi korrastamine, 1997.
4.26 Haapsalu Väike-Viigi saneerimine, 1999.
4.27 Haapsalu Promenaadi rekonstrueerimine (eeluuring), MERIN AS ,1995.
4.28 Haapsalu soojusvõrkude rekonstrueerimise võimalused, AS Estivo , 1997.
4.29 Haapsalu Linnavalitsuses peetavad andmebaasid ja digitaalsed kaardid (maakasutuse andmebaas, katastriüksuste ja tehnovõrkude valveplaanid).
4.30 Lääne Maavalitsuses paiknevad geodeesiaarhiivi materjalid (teostusjoonised, geoloogilised uuringud, maakasutused).
4.31 Haapsalu linna administratiivpiir, 1966.
4.32 Maa korraline hindamine Haapsalu linn (30.11.2001. Keskkonnaministri määrus nr 50).

5.	 Üldplaneeringu kavandatav koosseis:
5.1.	 Tekstiline materjal.
5.1.1 Sissejuhatus.
5.1.2 Linna üldplaneeringu lähtetingimused ja analüüs.
5.1.3 Arengueeldused.
5.1.4 Keskkonna pikaajalise ja säästva kasutamise põhimõtted.
5.1.5 Arengustrateegia põhisuunad 2015. aastaks.
5.1.5.1 Asustusstruktuur.
5.1.5.2 Sotsiaalne infrastruktuur.
5.1.5.3 Tehniline infrastruktuur.
5.1.5.4 Kommunaalmajandus.
5.1.5.5 Ettevõtlus, tööstus ja metsandus.
5.1.5.6 Loodusvarade kasutamine.
5.1.5.7 Suhted ja koostöö naabervaldadega.
5.1.6 Maa- ja veealade kasutamise põhimõtted ja kehtivad piirangud.
5.1.6.1 Tiheasustusalad.
5.1.6.2. Haljas- ja puhkealad. Arengusuunad ja haljaskoridoride kujundamine.
5.1.7.Keskkonnakaitse (õhk, müra, veekaitse, looduskaitse, jäätmemajandus).
5.1.8. Muinsuskaitse.
5.1.9 Kodanikukaitse ja päästeala.
5.1.10 Olemasolevad planeeringud ja edaspidine planeeringute koostamise järjestus.
5.1.11 Kasutatud materjalid.
5.1.12 Lisad.
5.1.12.1 Kehtivate planeeringute nimekiri.
5.1.12.2 Kooskõlastused.
5.1.13 Keskkonna mõjude hindamine.

5.2. Graafiline materjal (üldplaneeringu jooniste ja skeemide loetelu).
5.2.1 Joonised.
5.2.1.1 Haapsalu üldplaneeringu maakasutusplaan.
5.2.2 Skeemid.
5.2.2.1.	Väljavõte Läänemaa maakonnaplaneeringust.
5.2.2.2.	Haapsalu linna territoriaalne areng. Varemkoostatud üldplaneeringute skeemid.
5.2.2.3.	Haapsalu ümbruse rohelise vööndi skeem.
5.2.2.4.	Olemasolev hoonestusala.
5.2.2.5.	Olemasolev maakasutus.
5.2.2.6.	Haapsalu maaomandi skeem.
5.2.2.7.	Planeeringute paiknemine Haapsalus.
5.2.2.8.	Haapsalu arengusuunad.
5.2.2.9.	Elamuehituspiirkonnad.
5.2.2.10.	Ettevõtluspiirkonnad.
5.2.2.11.	Haridus- ja spordiasutuste skeem.
5.2.2.12.	Elanikkonna paiknemise tihedus.
5.2.2.13.	Töökohtade paiknemise tihedus.
5.2.2.14.	Tänavate võrk.
5.2.2.15.	Linnakeskuse liikluskoormuse vähendamise meetmed.
5.2.2.16.	Jalgrattateed.
5.2.2.17.	Ohtlike/raskete veoste marsruudid.
5.2.2.18.	Sadamate paiknemise skeem.
5.2.2.19.	Raudteevõrk.
5.2.2.20.	Elektrivarustus.
5.2.2.21.	Soojusvarustus.
5.2.2.22.	Veevarustus ja kanalisatsioon.
5.2.2.23.	Sadevete kanalisatsioon.
5.2.2.24.	Haljasalade skeem.
5.2.2.25.	Piiravad tehnogeensed tegurid.
5.2.2.26.	Ranna ja kaldakaitsealad.
5.2.2.27.	Tähtsamad looduskaitseobjektid.
5.2.2.28.	Kultuurimälestised.
5.2.2.29.	Miljööväärtuslikud puitasumid.
5.2.2.30.	Miljööväärtuslikud hoonestuspiirkonnad.

6.	Nõuded üldplaneeringu läbivaatamiseks ja kooskõlastamiseks:
6.1.	Haapsalu üldplaneering (edaspidi HÜP) vaadatakse läbi ja kooskõlastatakse vastavalt Planeerimisseadusele ning Haapsalu linna õigusaktidele, sealhulgas kooskõlastatakse:

6.1.1	Ridala vallaga;
6.1.2. Muinsuskaitseametiga;
6.1.3	Läänemaa Päästeteenistusega;
6.1.4	Läänemaa Keskkonnateenistusega;
6.1.5	Tervisekaitsetalitusega;
6.1.6	Pärnu Teedevalitsuse Läänemaa osakonnaga;
6.1.7	Riikliku Mereinspektsiooniga;
6.1.8	Keskkonnaministeeriumiga;
6.1.9	AS Haapsalu Veevärk;
6.1.10	Fortum Läänemaa AS;
6.1.11	AS Haapsalu Soojus;
6.2	 Kooskõlastused esitada eraldi lisana asutuse, ameti, inspektsiooni jt ametlikul blanketil.