NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI P R O T O K O L L

Haapsalu 								 25. aprill 2003 nr 8

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 14.28.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 18 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

Istungi juhataja Anrdes Ammas informeeris volikogu Kai Tennisbergi valimisest Res Publica fraktsiooni aseesimeheks ja Kalju Aigro valimisest Reformierakonna fraktsiooni aseesimeheks.

Hr Ammas tervitas istungi külalisi Tampere Linnavolikogust.

Ühehäälselt kinnitati järgmine päevakord:

1. Haapsalu linna üldplaneeringu algatamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon
2. Detailplaneeringu kehtestamine (Kuuse 25, 29, 29a, Tallinna mnt 28a, 34a ja Vahtra 8b)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon
3. Vara võõrandamine (Promenaadi 20)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandjad		õiguskomisjon
				rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna üldplaneeringu algatamine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Olemasolevad üldplaneeringuna kehtivad ja linna või selle suuremaid piirkondi haaravad planeeringud on valdavalt koostatud plaanimajanduse ajal ja seetõttu turumajanduse reeglitele mittevastavad. Uue üldplaneeringu koostamine on vajalik ressursside ja vahendite territoriaalseks paigutamiseks turumajanduse reeglitele tuginedes, mis tekitab vähem vastuolusid detailplaneeringute koostamisel ja seega lühendab detailplaneeringute koostamise aega.

Olemasolev üldplaneering ei sisalda linnas väljakujunenud, omanäoliste ja struktuurilt ning hoonestamise reeglitelt naaberaladest erinevate linnaliste koosluste (sarnaseid linnaehituslikke tunnusjooni omavate asumite) maa-alade üldisi kasutamis- ja ehitustingimusi. Vastavate põhimõtete väljatöötamisega ja üldplaneeringus fikseerimisega muutub hilisem detailplaneeringuline otsustus oluliselt selgemaks ja läbipaistvamaks linnaelanikele ning ettevõtjaile, paraneb info piirkondade arengu ja investeeringute võimaluste ning sobivuse kohta.

Käesoleval hetkel ei ole välja kujunenud ega kirjeldatud Haapsalu linna kui omavalitsuse territoriaalsed huvid, seda nii linna kui terviku aga ka linnaliste koosluste jaoks. Üldplaneering fikseerib territoriaalse funktsionaalse tsoneerimise linna kui terviku tasandil, tagades ka nende territooriumide säilimise ja arengu, mis otsest kasu ei anna (rekreatsiooniks vajalikud alad).

Planeeringute demokraatlik koostamine on ühiskondlike kokkulepete otsimine ja saavutamine. Uue üldplaneeringu koostamine ja menetlemine on vajalik muutunud ühiskonnas kokkuleppe saamiseks eri piirkondade arengusuundade kohta. Samuti ka linna kui terviku territoriaalse arengu suundade kohta, mis on aluseks linna poolsete ettepanekute esitamisele riiklike arengukavade ja maakonnaplaneeringu muutmiseks.

Teeme ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare soovis teada, kas Ridala vallal on üldplaneering? Kas selle alusel on ette nähtud laiendada Haapsalu linna piire?
Vastas hr Kurba. Jään vastuse võlgu Ridala valla üldplaneeringu osas ja palun linnaarhitekti Anu Joosti abi.
Vastas pr Joost. Linna ümbritseva põhjaosa kohta on Ridala vallal üldplaneering olemas.
 
Jätkas hr Kurba. Linna piiride muutmiseks on Ridala vallale tehtud ettepanek, see nõuab läbirääkimiste jätkamist nii Ridala valla kui ka maakonnaga. Linna arenguks oleks vajalik korrigeerida linna piiri, mitte maa haaramise vaid maa korralduse eesmärgil. Ridala vallaga tuleb leida ühine keel. 

Volikogu liige Arder Väli soovis teada, kas Haapsalu linna üldplaneeringu tellimiseks tuleks riigihange välja kuulutada?
Vastas hr Kurba. Raha napib ja suur osa töid tuleb teha ühiskondlikus korras, väljastpoolt tellime konsulteerimise. Seetõttu töö maksumus ei ületa riigihanke piiri.
Selleks aastaks on ca 200 tuh kr suurune eelarve, järgmise aasta eelarvet täna ei kommenteeri.

Volikogu liigeVäli (2) soovis teada linnaeelarves vastavate töödele planeeritud summa suurust.
Vastas hr Kurba. Arvan üldsummaks jäävat 500 tuh kr.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kaido Antsve kaasettekannet.
Kommunaalkomisjoni ettepanekul esitas linnavalitsus eelnõu volikogule arutamiseks. Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 12 “Haapsalu linna üldplaneeringu algatamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Detailplaneeringu kehtestamine (Kuuse 25, 29, 29a, Tallinna mnt 28a, 34a ja Vahtra 8b)

KUULATI linnaarhitekti Anu Joosti ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus algatas oma 12.04.2002. a korraldusega nr 182 kõnealuse detail-
planeeringu. Planeeringu koostas Haapsalu projekteerimisbüroo OÜ arhitekt Reet Aedviir.

Vastavalt linnavalitsuse poolt kinnitatud lähteülesandele planeeriti olemasolevate korruselamute alale kvartalisisene juurdepääsutee, linna poolt rajatavale prügimajale oma krunt ja olemasolevale alajaamale eraldi krunt. Seega muudeti osade elamute krundipiire, prügimaja krundile määrati ehitusõigus. Kvartalisisest juurdepääsuteed Vahtra tänavalt on pikendatud kuni planeeritud prügimaja krundini ja nimetatud see Vahtra-põik tänavaks. On tehtud ettepanek muuta osade elamute aadresse vastavalt Vahtra-põik tänava järele.

On toimunud koosolek, kus koos majaelanikega arutati läbi planeeringulahenduse erinevad variandid.

Planeering on nõuetekohaselt kooskõlastatud ja avalikustatud.

Linnavalitsus esitab Kuuse 25, 29, 29a, Tallinna mnt 28a, 34a ja Vahtra 8b detailplaneeringu Haapsalu Linnavolikogule kehtestamiseks ja palub esitatud eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Arder Väli küsis, kas kõik detailplaneeringuga haaratud maa-alal olevad kinnisasja omanikud saavad vabalt oma kinnisasjale ligi pääseda ilma takistusteta?
Vastas pr Joost. Kõik saavad liikuda, aga risti-rästi sõitmise takistamiseks on planeeringus ette nähtud tõkised, millega nn üldisele tänavaliiklusele tehakse takistused. 

Volikogu liige Väli (2) soovis teada, kas kvartali sisesed teed peale detailplaneeringut enam ei kuulu linnale?
Vastas pr Joost. Planeerime ühe tee Vahtra tänavalt elamukvartali keskele, see rahuldab osa hoonetest, on linna teena juurdepääsuteeks. Selle taotleme munitsipaalomandisse ja see osa loetakse kruntidest välja.

Volikogu liige Andres Ammas soovis teada, kas volikogu peab eraldi otsustama uue tänava nimetuse, Vahtra põik, kinnitamise osas?
Vastas pr Joost. Planeeringus on määratud tänava nimetus, ka aadressi muudatused on fikseeritud. Volikogu seda küsimust teist korda ei käsitle, edasise korraldab linnavalitsus.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kaido Antsve kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 44 “Detailplaneeringu kehtestamine (Kuuse 25, 29, 29a, Tallinna mnt 28a, 34a ja Vahtra 8b)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Vara võõrandamine (Promenaadi 20)

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Haapsalu linna munitsipaalomandis on hoonestamata kinnisasi kinnistu registriosa numbriga 10864, katastriüksuse aadressiga Promenaadi 20, Haapsalu ja katastritunnusega 18302:005:0007.
Kinnisasja pindala on 660 ruutmeetrit ja selle maakasutuse sihtotstarve on väikeelamumaa. Kinnisasja maamaksustamishinnaks on 79 200 krooni.

Väikeelamu ehitamiseks mõeldud hoonestamata krunt linna omandis olevana ei ole vajalik linna kui kohaliku omavalitsuse üksuse ülesannete täitmiseks.
Linnaeelarvesse lisavahendite saamiseks on otstarbekas see krunt müüa.

Müügi alghinnaks on kavandatud 240 000 krooni, mis teeb kinnisasja ühe ruutmeetri hinnaks 363 krooni.
Võõrandamise viisiks on müük avaliku kirjaliku enampakkumise korras.
Võõrandamise protseduuri viib läbi linnavalitsus vastavalt Linnavara võõrandamise korrale.
Ostu-müügi leping sõlmitakse peale ostuhinna laekumist linna pangakontole.

Valisime seekord kirjaliku pakkumise, sest Sadama 3 müügil toimus ukse taga kolme kohaletulnu vahel kokkuleppe sõlmimine.
Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare küsis, milline on sihtotstarve?
Vastas hr Kallasvee. Väikeelamumaa.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Andres Ammas küsis, kas kavandatud müügi alghind on sobilik?
Vastas hr Kanepi. Alghind on sobiv ja jätab võimaluse, et hind võiks pakkumisel isegi tõusta. Kõrge alghinna korral ei pruugi müük olla edukas.

Volikogu liige Sulev Varet huvitas kommunikatsioonide olemasolu.
Küsimusele vastas aselinnapea Jüri Kurba. Kanalisatsioon on vahetult krundi ees, mõlemalt poolt krunti saab luua ühenduse linna veevärgiga.

Rohkem küsimusi ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 45 “Vara võõrandamine (Promenaadi 20)” (protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees