NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI P R O T O K O L L

Haapsalu								30. mai 2003 nr 9

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.56
Juhatas volikogu aseesimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 17 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

KUULATI istungi juhataja Arder Väli informatsiooni linnavalitsuse poolt 26.05.2003 eelnõu “Haapsalu Sanatoorse Internaatkooli arengukava kinnitamine” tagasivõtmise kohta.

Ühehäälselt kinnitati järgmine päevakord:

1. Haljastuse likvideerimise korra kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
rahanduskomisjon

2. Haapsalu linna ehitusmääruse esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

3. Haapsalu linna 2002. a eelarve täitmise aruande kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			rahanduskomisjon
					revisjonikomisjon

4. Heakorraeeskirja täitmiseks koormise kehtestamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon
					kommunaalkomisjon

5. Katastriüksuse sihtotstarbe määramine (Posti 19, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

6. Haapsalu Linnavolikogu 31.01.2003 otsuse nr 25 “Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, teenistujate koosseisu ning palgamäärade ja palgatingimuste kinnitamine” osaline muutmine"
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

7. Korteriomandite ostmise lubamine (Võnnu tn 42)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			rahanduskomisjon
					õiguskomisjon

8. Haapsalu Sotsiaalmaja põhimääruse kinnitamine"
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

9. Informatsioon Haapsalu linna 2003. a eelarve täitmisest majanduskulude osas
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

1. Haljastuse likvideerimise korra kinnitamine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Haapsalu linnal puudub haljastuse likvideerimise kord ja haljastuse taastamise määrad ning selle rakendamise kord. Seetõttu on vajadus haljastuse likvideerimist korraldava eeskirja ja haljastuse taastamise tasude määrade kehtestamiseks.
Eeskirja koostamisel on lähtutud Haapsalu linna eripärast, haljastuse suurest osakaalust, olulisusest jmt.
Haljastuse likvideerimise korra projekti on läbi vaadanud ja heaks kiitnud Haapsalu Linnavalitsus.
Palume eelnõu Haljastuse likvideerimise kord Haapsalu linnas määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjon esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Komisjon kasutas spetsialistide abi ja esitas eelnõule viis täpsustavat muudatusettepanekut.
Ettepanek: peale muudatusettepanekute läbivaatamist võtta vastu määrusena koos volikogu poolt toetust leidnud muudatustega.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimeest Jaak Kanepit.
Ettepanek: toetada eelnõule esitatud muudatusettepanekuid ja võtta vastu määrusena.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Muudatusettepanekute läbivaatamine.
Volikogu toetas kommunaalkomisjoni esitatud muudatusettepanekuid ja hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Arder Väli pani lõpphääletusele ettepaneku toetada eelnõud koos muudatusettepanekutega.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 13 “Haljastuse likvideerimise korra kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna ehitusmääruse esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Eesti Vabariigi uue ehitusseaduse ja planeerimisseaduse kehtestamine tõi endaga kaasa ka kohalike omavalitsuste senikehtinud ehitus- ja planeerimisala reguleerivate dokumentide läbi-vaatamise ja muutmise.

Haapsalu linna ehitusmääruse ülesanneteks on linna ruumilise planeerimise, ehitusliku projekteerimise ja ehitamise üldiste põhimõtete ja reeglite seadmine, võimaldab operatiivsemalt toimetada eriti väikeobjektide ehitussoovide rahuldamiseks. Mõningates olukordades ei pea enam tegema detailplaneeringut.

Palume eelnõu Haapsalu linna ehitusmäärus lubada teisele lugemisele.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: lõpetada esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
Muudatusettepanekud esitada hiljemalt 13. juuniks.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisi ei avatud.

OTSUSTATI:
1. Lõpetada Haapsalu linna ehitusmääruse esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekute esitamise viimane tähtaeg on 13. juuni.

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linna 2002. a eelarve täitmise aruande kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Tulueelarve.
2002. aastaks oli põhieelarve järgi tulusid planeeritud 72 549 805 krooni. Kolme lisaeelarvega lisandus 5 756 135 krooni. Sihtotstarbelisi vahendeid lisandus 25 210 895 krooni. Kokku oli 2002.a. eelarve 103 516 835 krooni.
Eelarve tulude kassaline täitmine oli 123 315 400 krooni.

Maksud (osa11).
Eelarve tuludest moodustab suurema osa üksikisiku tulumaks, mida laekus planeeritud 39 340 000 krooni asemel 40 348 700 krooni ehk 1 008 700 krooni ülelaekumist. Maamaksu laekus planeeritust rohkem 249 200 krooni ning müügimaksu laekus 351 300 krooni planeeritust vähem.
Kokku laekus maksutulusid (osa11) planeeritust 813 200 krooni võrra ehk 1,9% rohkem.

Segatulud (osa 13).
Segatulud olid planeeritud 22 000 krooni, tegelik täitmine 1 936 700 krooni. Ülelaekumine oli muude segatulude (Ptk 99.05) osas. Nimetatud peatükis kajastatakse käibemaksu-kohustuslastest allasutuste Haapsalu Kultuurikeskuse ja Linnavaraameti realisatsioonilt laekunud käibemaks. Realisatsioonilt laekunud käibemaksu eelarves ei planeerita, kuid näidatakse tegelikus täitmises. Linnavaraametile laekus 1 667 693 krooni ja Kultuurikeskusele 196 508 krooni käibemaksu.

Tulu varadelt (osa 14).
Peamised laekumised varadelt olid sanatoorium Laine aktsiatelt laekunud dividendid summas 2 700 100 krooni ja tulud kinnisvarade võõrandamisest summas 2 651 000 krooni. Kokku laekus varadelt 263 900 krooni planeeritust vähem.

Laekumised majandustegevusest. (osa 16).
Laekumisi majandustegevusest oli planeeritud 12 398 100 krooni. Tegelik täitmine oli 26 590 300 krooni. Suur ülelaekumine on tingitud sellest, et eelarves ei ole planeeritud real “laekumine majandustegevusest” (osa 16 ptk 09) Linnavaraameti eelarvesse laekuvaid üürnike ja korteriomanike vee ja kütte makseid, mida kantakse edasi vee ja kütte ettevõtetele.
Nimetatud laekumised moodustavad eelarve täitmisest 15 412 239 krooni. Kui arvestada Linnavaraameti netolaekumisi majandustegevusest, oli täitmine planeeritud eelarvest 475 839 krooni võrra väiksem. Alalaekumine on tingitud üürnike ja korteriomanike võlgnevuste suurenemisest ning hallatavate majade vähenemisest.
Arvestades majandustegevuse planeeritud eelarve täitmist ilma vee ja kütte makseteta on majandustegevuse alalaekumine 1 220 039 krooni.

Kulude katteks suunatud jäägid (osa 18).
Kulude katteks suunatud jäägina on kajastatud 2001. a tulude ülejääk, kuludest summas 2 795 300 krooni, mis suunatakse ümber 2002. a kuludesse.

Arvlemised ja ülekanded (osa 017).
Teiste omavalitsuste Haapsalu koolides õppivate õpilaste kulutuste katteks laekus 2 920 800 krooni.
Annetusi ja sponsorrahasid laekus 143 600 krooni ulatuses.

Eraldised valla- ja linnaeelarvetele (osa 159).
Riigieelarve toetusfondist omavalitsuse kulude katteks laekus 12 607 000 krooni, millest 4 697 000 oli toimetulekutoetus. Kooliõpetajate palkadeks ja lasteaiaõpetajate koolituseks laekus 16 571 400 krooni. Koolitoiduks 627 000 krooni.

Kultuuriministeerium (osa136).
Kultuurimaja investeeringuteks laekus 2 270 000 krooni.
Muinsuskaitse mälestiste haldamiseks 30 000 krooni.

Sotsiaalministeerium (osa 141).
Eraldis kapitaalremondiks laekus summas 599 500 krooni haigla seadmete ostuks.

Laekumised muudest eelarvetest (osa 300).
Kokku laekus Kohaliku omavalitsuse omandireformi reservfondist 95 300 krooni ja kohaliku omavalitsuse eluasemefondist 14 000 krooni.

Laekumised sihtasutuste eelarvetest (osa 700).
Suurimad laekumised olid Tiigrihüppe sihtasutuselt summas 101 100 krooni, ja Keskkonna Investeeringute Keskuselt 1 247 200 krooni.

Laenud (osa 19).
Lühi ja pikaajalisi laene aruandeperioodil ei ole võetud. Osa 019 ptk 02 kajastatakse aruandeperioodil kasutatud arvelduskrediidi summad kokku. Nii tuludes, kui ka kuludes kajastub summa 2 978 600 krooni.

Tulude eelarve kokku oli 103 516 800 krooni. Täitmine kokku oli 123 315 400 krooni, millest arvestades maha tulude eelarves kajastamata Kultuurikeskuse ja Linnavaraameti realisatsioonilt laekunud käibemaksu summas 1 864 201 krooni, kütte- ja vee maksete laekumise Linnavaraametile summas 15 412 239 krooni ning arvelduskrediidi kasutamise summas 2 978 600 krooni, saame eelarve kassalise täitmise mahuks 103 060 360 krooni.
Seega on 2002 aastal kokku laekunud planeeritust vähem 456 440 krooni (0,44%).

Kulueelarve.
Eelarveaastaks kinnitatud eelarve kulude maht oli 72 549 805 krooni. Lisaeelarve võimaldas kulusid suurendada 5 756 135 krooni võrra. Sihtotstarbeliste kulude eelarve oli 25 210 895 krooni. Kulude eelarve kokku oli 103 516 835. 2002. a kulueelarve kassaline täitmine oli 122 772 000 kroon. Tulude ülekaal kuludest moodustas 543 400 krooni.

Üldvalitsemine (osa 270).
Üldvalitsemise eelarve kassaline täitmine ületas eelarves planeeritud kulusid. Suurim ülekulu summas 318 900 krooni tekkis linnavalitsuse kulude suurenemisega. Üldvalitsemise ülekulu töötasude osas oli 218 800 krooni.

Haridus ja teadus (osa 273).
Hariduse ja teaduse kassaline täitmine oli eelarves planeeritus väiksem summas 608 700 krooni. Kokku summas 333 900 krooni jäi täitmata hariduse investeeringute maht.

Kultuuri ja kunsti (osa 275), spordi ja puhkuse (osa 276), tervishoiu (osa 277) ja sotsiaalhoolekande (osa 278) kulude eelarved jäid suuremas osas täitmata. Suurim ülekulu oli eelpool nimetamata muude kultuurikulude osas summas 141 800 krooni.

Kokku jäi sotsiaalsfääri kulude osas eelarve täitmata summas 1 389 000 krooni.

Majandus (osa 279).
Majanduse kulude eelarve kokku oli 21 305 000 krooni, mis sisaldab majanduskulude katteks kulueelarve täiendusena suunatud 2002. a lõpus laekunud täiendav toimetulekutoetus summas 439 000 krooni.

Kassaline täitmine oli 38 589 300 krooni.
Eelarve kassaline täitmine sisaldab summas 17 294 300 krooni Linnavaraameti poolt vahendustegevusena tasutud üürnike ja korteriomanike vee- ning soojakulud.
Kui arvestada kassalisest täitmisest maha vahendustegevuse kulud on eelarve täitmata 10 000 krooni ulatuses.
Majanduse investeeringuid ja kapitaalremonti oli planeeritud 3 040 000 krooni asemel teostatud 4 555 500 krooni ulatuses, mis teeb ülekuluks 1 515 500 krooni.

Arvlemised ja ülekanded (osa 285).
Peamine ülekulu oli eraldistes teistele omavalitsustele Haridus ja teaduskuludeks (ptk 05.73) kus tasuti planeeritust rohkem Haapsalu laste koolitamise eest teistes omavalitsustes.

Sihtotstarbelisi vahendeid kulutati vastavalt laekumise sihtotstarbele. 2001. a kasutamata vahendid 2 895 300 krooni suunati summas 1 832 240 põhieelarve kulude katteks, summas 963 060 krooni sihtotstarbeliste kulude katteks ning summas 100 000 krooni kassatagavaraks.
2002. a lõpuks jäi kasutamata sihtotstarbelisi vahendeid kokku summas 643 400 krooni, millest 100 000 krooni moodustab kassatagavara. Vabu vahendeid 2002. a lõpuks kasutamata ei jäänud.
Seoses vabade vahendite puudumisega aasta lõpus finantseeriti allasutusi planeeritust vähem summas 541 137 kroon.
Reservfondi suuruseks oli 1 500 000 krooni, millest suunati kokku 1 493 628 krooni järgmiste kulutust katteks:
Haridusele				233 455 krooni
Kultuurile				597 751 krooni
Tervishoiule				10 000 krooni
Majandusele				67 267 krooni
Sotsiaalhooldusele			73 137 krooni
Korrakaitsele				14 100 krooni
Üldvalitsemisele			389 718 krooni
Spordile				108 200 krooni
Reservfondi jääk aasta lõpuks oli	6 372 krooni

Kulude ja tulude tekkepõhisust arvestades on 2002. a lühiajalised kohustused võrreldes 2001. a kokku suurenenud 2 687 909 krooni. Tulem on kokku vähenenud 23,9 milj krooni, mille on tinginud eelarve tulude vähenemine 18,6 milj kr ja tegevuskulude suurenemine 5,2 milj kr.

Audiitor Aime Ruuge esitas audiitori järeldusotsuse 22. mail 2003 (koopia protokolli juures).

Teeme ettepaneku Haapsalu linna 2002. a eelarve täitmise aruanne kinnitada.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Komisjon arutas teemat põhjalikult ja sai küsimustele vastused aselinnapea Martin Schwindtilt.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Saalist lahkus Jaak Kanepi. Osaleb 16 volikogu liiget.

KUULATI revisjonikomisjoni esimehe Lauri Luige kaasettekannet.
Komisjon viis läbi revisjoni ja koostas akti (protokolli juures).
Haapsalu Linnavolikogu revisjonikomisjon kontrollis vahemikus 18.02.- 08.05.2003 Haapsalu Linnavalitsuse 2002. a eelarve täitmise aruannet ning sellega seonduvaid lepinguid.

Kohaliku omavalitsusüksuse eelarve täitmise aruande koostamine on kohaliku omavalitsusüksuse juhtkonna kohustus. Meie ülesanne on anda kontrolli tulemustele tuginedes omapoolne hinnang eelarve täitmisele.

Kontrolli viisid läbi revisjonikomisjoni liikmed Natalja Koropets, Jelena Zolotova ja Lauri Luik, kaasates revisjoni teostamisse ka Haapsalu Linnavolikogu revisjonikomisjoni endise esimehe Heinar Tuulbergi.

Dokumente esitasid ning seletusi andsid Haapsalu aselinnapead Martin Schwindt ja Krista Esta, Haapsalu linnasekretär Kristel Jupits, Haapsalu Linnavalitsuse pearaamatupidaja Lea Tammsalu, Haapsalu Linnavalitsuse vanemraamatpidaja Ene Sõer ning Haapsalu Linnavalitsuse linnaarengu ja ehitusosakonna juhataja Heino Tamm.

Haapsalu linna 2002. a eelarve täitmisel olulisi puudusi ei esinenud.

Haapsalu Linnavalitsuse raamatupidamisdokumentidega tutvumisel selgus siiski, et linnaeelarvelised asutused ei ole kõiki eelarvega ettenähtud eraldisi kätte saanud.

Võrreldes 1998. a eelarveliste eraldistega, mis mingil põhjusel 100% ulatuses lasteasutustele ei laekunud, on 2002. aastal olukord paranenud.

Samuti on paranenud olukord linna poolt tellitavate tööde ja teenuste eest tasumisel, võrreldes 1998. aasta IV ning 1999. aasta I kvartaliga, mil tekkis probleeme seoses üksikisiku tulumaksu alalaekumisest tingitud halbade rahavoogudega.

Võrreldes 2001. aasta eelarve täitmisega, mil mõnel juhul esines linnavalitsuse reservfondist eraldatavate vahendite taotlemisel liigset pealiskaudsust, on 2002. aasta eelarveperioodil olukord osaliselt paranenud.

Olles tutvunud linnavalitsuse poolt ehitus- ja muude tööde teostamiseks sõlmitud lepingutega, tähendas revisjonikomisjon, et mõnel juhul on teostatavate tööde hinnakalkulatsioonid pisut pealiskaudsed ning paaril lepingul puudus registreerimisnumber.

Haapsalu Linnavalitsuse eelarve täitmise aruandest selgus, et on toimunud finantsdistsipliini mõningane rikkumine. Revisjonikomisjon soovitab analoogsetest ülekulutustest edaspidi hoiduda. Samuti soovitame kõik linna lepingud fikseerida, märkides täpselt ära lepingu saabumise kuupäeva ning registreerimisnumbri.

Revisjonikomisjon tutvus ka audiitor Aime Ruuge järeldusotsusega Haapsalu Linnavalitsuse koostatud raamatupidamise 2002. a aastaaruande kohta. Nõustume audiitori seisukohaga, et 2002. a raamatupidamise aruanne kajastab olulises osas õigesti ja õiglaselt Haapsalu Linnavalitsuse majandusaasta tulemust ja rahavoogusid seisuga 31.12.2002. a. Samuti jagame audiitori seisukohta, et Haapsalu Linnavalitsuse kui eelarvepidaja 2002. aasta eelarve täitmise aruanne kajastab olulises osas õigesti ja õiglaselt Haapsalu Linnavalitsuse kui eelarvepidaja eelarve täitmist eelarve tulude ja kulude lõikes.

Oleme seisukohal, et Eesti Vabariigi Kohaliku Omavalitsuse Korralduse Seadusest lähtuvalt koostatud kohaliku omavalitsusüksuse eelarve täitmise aruanne, mis näitab 2002. aasta eelarve tuludeks 123 215,4 tuhat krooni ja kuludeks 122 672,0 tuhat krooni, seega tulude ülekaal kuludest 543,4 tuhat krooni, kajastab õigesti ja õiglaselt Haapsalu Linnavalitsuse 2002. aasta eelarve täitmist.

Kõike eeltoodut silmas pidades tunnistame Haapsalu Linnavalitsuse töö Haapsalu linna 2002. aasta eelarve täitmisel heaks.

Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 14 “Haapsalu linna 2002. a eelarve täitmise aruande kinnitamine” (protokolli juures).

Saali saabus Jaak Kanepi, osaleb 17 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 4

Heakorraeeskirja täitmiseks koormise kehtestamine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Palume kehtestada kinnisasja omanikule või valdajale koormisena aastaringne heakorratööde tegemise kohustus tema omandis või valduses oleva Haapsalus asuva kinnisasjaga või muu kasutatava territooriumiga vahetult piirneval üldkasutataval territooriumil. On vajalik kinnitada eeskiri “Heakorraeeskirja täitmiseks kehtestatud koormise täitmise tingimused ja kord”.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Eelnõu on läbinud põhjaliku arutelu ja komisjoni ettepanek oli toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 15 “Heakorraeeskirja täitmiseks koormise kehtestamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Katastriüksuse sihtotstarbe määramine (Posti 19, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
1. jaanuarist 2003 jõustunud Planeerimisseaduse rakendussätted (§ 38) muutsid Maakatastri-seadust. Seadusemuudatus annab võimaluse muuta katastriüksuse sihtotstarvet lihtsustatult, nimelt ehitise kasutusloas nimetatud kasutusotstarbe alusel ja seda juhtudel, mil see muudatus ei too kaasa ehitamist, samuti juhul, kui kaasneb küll ehitamine, kuid see ei too kaasa detail-planeeringu koostamise kohustust.

Üldplaneeringu puudumise korral määrab katastriüksuse sihtotstarbe kohaliku omavalitsuse volikogu.

Haapsalu Linnavalitsus on väljastanud hoonele asukohaga Posti 19 kasutusloa. Kasutusloa taotlemisega kõnealusel juhul ei kaasnenud ehitamist.

Praegu kehtiv katastriüksuse sihtotstarve Posti 19 kinnisasjal on 85% väikeelamumaa ja 15% ärimaa (kehtiv “Karja ja Posti tänavate äärsete kruntide detailplaneering” (töö nr 11-99), mis on kehtestatud Haapsalu Linnavolikogu 28.04.2000 otsusega nr 35.)

Posti 19 hoonele väljastatud kasutusloa alusel moodustab tänane tegelik äripind hoone üldpinnast 38%.

Vastavalt Katastriüksuse sihtotstarvete liikide ja nende määramise aluste korrale määratakse sihtotstarve 5 protsendi suuruste astmetena, sellest tulenevalt määrame Posti 9 sihtotstarbed 40% ärimaa ja 60% väikeeelamumaa.

Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 46 “Katastriüksuse sihtotstarbe määramine (Posti 19, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalu Linnavolikogu 31.01.2003 otsuse nr 25 “Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, teenistujate koosseisu ning palgamäärade ja palgatingimuste kinnitamine” osaline muutmine"

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Haapsalu Linnavaraamet taotleb eelnõuga oma teenistujate koosseisu vähendamist abiteenistujate osas paludes vähendada santehniku ametikohtade arvu seniselt kolmelt kahele ametikohale ja elektriku ametikohtade arvu senisest kahelt ametikohalt ühele ametikohale.

Taotlust on põhjendatud töömahu vähenemisega nimetatud valdkonnas osutatavate teenuste osas, mis tingib vajaduse teenistujate arvu vähendamiseks ja töötajate koondamiseks.

Linnavaraamet kavandab ametikohad koondada alates 2003 1. septembrist. Koondamisega seotud kulud kantakse Haapsalu Linnavaraameti vahendite arvelt.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Eelarve vähenemine on vajalik. Protsess on kestnud aasta ja inimesel on uus töökoht olemas.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 47 “Haapsalu Linnavolikogu 31.01.2003 otsuse nr 25 “Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, teenistujate koosseisu ning palgamäärade ja palgatingimuste kinnitamine” osaline muutmine" (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Korteriomandite ostmise lubamine (Võnnu tn 42)

KUULATI linnapea Teet kallasvee ettekannet.
Omandireformi aluste seaduse kohaselt tuleb linnal lahendada õigusjärgsetele omanikele tagastatud elamutes elavate nn sundüürnike elamispinna küsimus. Haapsalu linna vahendid on olnud piiratud selleks otstarbeks piisaval arvul korterite. Linnavalitsus taotles 2002. a kevadel Rahandusministeeriumist täiendavate vahendite eraldamist selleks otstarbeks.

Vabariigi Valitsus eraldas oma sihtotstarbeliselt Haapsalu linnale raha sundüürnike korteriprobleemi lahendamiseks üle 1,3 miljoni krooni. Sellest raha kasutamisel kavandab linnavalitsus esmalt osta Võnnu 42 korteriomandid, milles on kokku elamispinda 300,7 m2, hinnaga kokku 385 000 krooni.

Elamus Võnnu 42 korterite ümberplaneerimise ja -ehitamise tulemusena kavandatakse lahendada 10 sundüürniku perekonna eluruumide vajadus. Eluruumid jäävad linna omandisse ja need antakse üürile üürilepingu alusel.

Tunnistan, et eelnõu ei olnud mitte kõige paremini ette valmistatud.

Tegemist on 11 korteriga. Kinnistu koosneb kahest hoonest. Seitse on ühetoalist, üks korter on kahetoaline. Hoovipoolses majas on kolm ühetoalist.
Sundüürnike tingimused on väljakannatamatud. Oleme liiga kaua aega viitnud otsuste tegemisel.

Arvame, et hinnavaidlus ei oleks õige lähenemine. Arvame, et kinnisvaraturul oleks hind pigem tõusnud.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Komisjoni tingimus eelnõule toetuse andmiseks oli lisainformatsiooni saamine remonditööde hinna kujunemise osas. Täna esitas Linnavaraameti juhataja Valdo Maisalu kalkulatsiooni (protokolli juures).
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Komisjoni koosolekul otsustati, et eelnõu ei ole vastuvõetav, informatsioon ebapiisav. Täna esitatud hinnakalkulatsioon on vastus üleskerkinud kahtlustele.

Ettepanek: komisjoni koosoleku läbiviimiseks palume vaheaega.

Küsimusi hr Maistele ei esitatud.

Vaheaeg kell 15.08-15.13.

KUULATI õiguskomisjoni esimees Märt Maistet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 48 “Korteriomandite ostmise lubamine (Võnnu tn 42) (protokolli juures)

Päevakorrapunkt nr 8

Haapsalu Sotsiaalmaja põhimääruse kinnitamine"

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Eelnõuga on esitatud kinnitamiseks Sotsiaalhoolekandeseaduse mõttes hoolekandeasutusena toimiva linnaasutuse Haapsalu Sotsiaalmaja põhimääruse uus täiendatud ja täpsustatud redaktsioon.

Põhimääruses sätestatakse Sotsiaalmaja tegevuse eesmärk, ülesanded, kohustused ja juhtimine. Põhimääruses on viidud vastavusse ülesannetega, mis Sotsiaalhoolekandeseadusega kohalikule omavalitsusele on pandud.

Sotsiaalhoolekandeseadusest tulenevalt on põhimääruse kinnitamine volikogu pädevuses.

Teen ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 49 “Haapsalu Sotsiaalmaja põhimääruse kinnitamine" (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Informatsioon Haapsalu linna 2003. a eelarve täitmisest majanduskulude osas

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Volikogu kommunaalkomisjoni ettepanekul teeme täna ettekande korras ülevaate linna käekäigust vaadatuna läbi eelarve.

Ettekanne koosneb kahest ettekandjast. Peale mind jätkab aselinnapea Jüri Kurba, kelle kureerida on linnas linnaareng ja ehitusvaldkond.

Ülevaade tulude laekumisest aprill 2003. a.
Maksud:
Füüsilise isiku tulumaks		13 921 224 kr		täitmine 31,71%
Maamaks				1 087 409 kr		täitmine 60,41%
Müügimaks				642 561 kr		täitmine 40,16%
Hasartmängumaks			0			täitmine 0
			kokku		15 651 194 kr		täitmine 33,05%

Kaupade ja teenuste müük:
Majandustegevus,
teenused, riigilõivud			3 852 149 kr		täitmine 33,10%

Materiaalsete varade müük:
Põhivarade müük:			292 437 kr		täitmine 17,20%

Tulu varadelt:
Intressid				14 890 kr		täitmine 13,53%
Dividendid				0			täitmine 0
Vee erikasutus				76 246 kr		54,45%

Toetused riigilt:
Toetused				12 735 250		38,98%.

Täiendatud tulude eelarve kokku 94 310 427 kr, millest laekunud 32 622 166 kr. Täitmine nelja kuu seisuga 34,59%.

Enamus tulusid on laekunud planeeritult.
Probleemsed laekumised on:
tulumaks, mida nelja kuu seisuga laekus 532 161 kr planeeritust vähem.
varade müük, mida vastavalt eelarvele on laekunud vaid autode müügist ja 2002. a müüdud Sadama tänava kinnistult.
Seoses sellega, et varade müügist ei ole laekunud 1,4 milj kr ja dividende planeerime mitte võtta summas 0,7 milj kr, puuduvad täna vahendid investeeringute teostamiseks.

Haapsalu Kuurort dividende otsustati mitte maksta järgmistel põhjustel:
Sanatooriumisse Laine paigutatud omakapitali tootlikkus on 31.12.2002 seisuga 15,3%.
Seoses dividendide maksustamisega loobume 26%-st ettevõttest välja võetud omakapitalist.

Audiitori poolt koostatud finantsseisundi hinnangu kohaselt ei ole otstarbekas ettevõttel dividende maksta. Olemasolevate 2003. a prognooside kohaselt võimaldaks ettevõtte positiivne rahavoog dividendide maksmist, kuid tegemist on siiski vaid prognoosiga eelmiste aastate tulemuste põhjal.
Jooksva aasta finantsnäitajaid saab täpsemalt prognoosida üheksa kuu tegelike tulemuste põhjal ja siis otsustada dividendide maksmist.

Tänaseks on linnal mitmeid varasid, mis ei tooda kasu ja mille säilitamiseks peame pidevalt tegema kulutusi. Otstarbekas on pigem sellise vara alt vabastada vahendeid. Need on Lossiplats 6, Ehte 8, Õhtu-Kallas 17a ja Saue 4. Vastavad eelnõud tahame esitada juunikuu volikogu istungi päevakorda. Seda vara on hinnanguliselt 2 milj kr, iseasi on müügi õnnestumine.

Lastekeskuse müügi puhul oleme arvestanud edasiminekuga, soovime lastele luua tänapäevasemad tingimused. Kultuurimaja renoveerimisega saavad lapsed olema kindlasti mitte halvemates tingimustes.

 Asjaajamise taga on veel Karja 6 korteriomandid ja Luha tänava maatükk, millega soovime volikogu ette tulla sügisel.

Kulud:
Probleemiks on ujula kahjum, mis ulatub 170-180 tuh kr kuus. See ei kajastu veel eelarves, kuna seni oleme spordibaase finantseerinud vastavalt sihtfinantseerimise lepingule.

Laenuintresside alandamine:
2003. a oleme planeerinud tasuda intresse summas 2 354 485 kr. Läbirääkimiste tulemusel alandas Ühispank investeerimislaenu intressi 2% võrra ning arvelduskrediidi intressi 1,5% võrra.
Kokkuhoitud intress 2003. a oleks 390 000 kr.

Hansapangaga peame läbirääkimisi intresside alandamise osas, mis annaks 2003. a kokkuhoidu ca 10 tuh kr.

Üüritariifide tõstmine:
1. juunist korrigeerime äripindade üürimäärasid, mis peaksid andma lisatulu suurusjärgus 150 tuh kr veel sel aastal.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Volikogu liige Toivo Hein küsis, kui palju pinda lastekeskus võidab kolimise korral?
Vastas hr Kallasvee. Läbirääkimised ja kujundamine alles käivad. Küsimus ei ole niivõrd pinna suuruses, kuivõrd lasteringide spetsiifilisuses.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI aselinnapea Jüri Kurbat.
Haapsalu linna eelarves puuduvad sellel aastal vahendid suuremahulisteks teetöödeks ja asfalteerimisteks. Kevadel tehti vaid teekatete aukude lappimist. Linnas mitmetes kohtades olevaid vee- ja kanalisatsiooniühenduste taastamata tänavakatted tehakse korda juuni-juuli jooksul. Osa sel aastal tehtavatest kanalisatsioonitöödest taastatakse augustis-septembris vastavalt trassitööde edenemisele.

Sel aastal kuulutasime välja riigihanke Haapsalu tänavate suviseks ja talviseks korrashoiuks. Paraku üks hankes osalenud firma protestis komisjoni otsuse ja nii ei saa me veel hooldustööde lepingut sõlmida.

Linna haljasalade hooldamist on seni tellitud Linnamajanduse AS-lt ja ka töötute tööhõive korraldamise osaühingult.

Paraku ei võimalda linna kesised rahavarud siin veel hanketööde konkursi korraldamist ja nii tellitakse töid vastavalt vajadusele.

Töös on linna haljasalade ja teede tänavate inventeerimine, mille käigus määratakse haljasalade ja teekatete olukord ja tähtsus linna kui terviku seisukohast lähtudes, hooldamise tase ning sagedus.
Ka sel aastal on kavas teha pindamistöid mitmetel Haapsalu tänavatel.

Kahjuks ei jätku vahendeid mõnede juba ammu remonti vajavate kõnniteede (näiteks Niine tänav) korrastamiseks.

Linna geoinfo süsteemi (GIS) rakendamisel (alustame praegu pilootprojekti projekteerimisega) saame kõik eeltoodud tööde mahud võtta juba arvutist ja ka tööde järelevalve tegemine on lihtsam.

Seni on suurema tähelepanu all linna peatänava ja linnuse territoorium ning võimalikud turistide liikumise trassid.

Väikese linnuse korrastamistööd on lõpusirgel, kuigi me ei saanud raha eurofondidest, eraldas linnavalitsus vahendid reservfondist. Tööde käigus puhastati ja remonditi-konserveeriti väikese linnuse torn ja osaliselt ka lava. Asendati tules kahjustatud elektrijuhtmestiks.

Paraku ei saanud me rahanappusel taastada torni katust ja vahekorruseid. Laulupeo ja ka teiste suuremate ürituste korraldamiseks linnuse territooriumil siiski takistusi pole.

Rannahooaja avamine on 7. juunil. Paralepas ja Aafrika rannas käivad korrastustööd. Lisaks haljastusele korrastatakse rannajoont, puhastatakse merepõhja, tuuakse täiendavalt liiva ja sõelutakse olemasolev. Samuti remonditakse ja paigaldatakse tagasi sillad ning lasteatraktsioonid. Tegutsemisloa on ka sellel aastal saanud paadi- ja rannainventari laenutusega tegelevad osaühingud ja FIE-d.

Äsja pikendasime lepingut valve ja päästeteenuste kindlustamiseks AS-ga Falck.
Praegu on valgete suveööde tõttu tänavavalgustus sisse lülitatud vaid minimaalselt. Linna tänavavalgustuse eelarvest olime 1. maiks kulutanud ca 40 %. Pimedateks augustiöödeks kuni aasta lõpuni peaks tänavavalgustuseks eelarveraha jätkuma.
Korra tagamiseks linnas on politsei ja Falck sõlminud koostööleppe ja meie linnas liigub suvel juba 4 motoriseeritud korrakaitse ja valveekipaaži.

Kokkuvõtteks võib öelda, et piiratud eelarve tingimustes teeb linnavalitsus kõik selleks, et linna üldilme oleks turistidele ja ka meie linna kodanikele meeldiv ja rahvas saaks rahulikult nautida suve, kontserdi- ja muid üritusi ning linna rikast kultuuripärandit.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Andres Lipstok tänas linnavalitsust asjaliku informatsiooni eest. Senised istungid ei ole olnud eriti pingelised ja seetõttu võib taoliseid küsimusi võtta päevakorda veel ja veel.

Küsimus puudutab linna jahtklubi saatust. Mida linn on ette võtnud jahtklubi avamiseks ja sadamale vastavate nõuetele ja tingimuste loomiseks? Arvan, et võime üsnagi ruttu kaotada merelinna staatuse.
Küsimusele soovib vastata linnapea peale hr Kurbale esitatavate küsimuste lõpetamist.

Volikogu liige Toivo Hein (2). Kui palju on linnal raha, et niita üle linna muruplatsid ja pargid?
Vastas hr Kurba.
Niitmine toimub vastavalt klasside hooldamise vajadusele. Ma ei ole praegu valmis lisama rohkem, kui ettekandes rääkisin. Parim vastus: raha on nii palju, et kuidagimoodi enam-vähem 
saada niita. Kasutame töötute abi, sest linnal ei ole raha. Nii kaua, kui linnal ei ole raha, nii kaua hooldatakse ja niidetakse väheseid platse.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI linnapea Teet Kallasveed.
Jahtklubis tööd käivad. Hanko regatiks on elementaarne teenindus olemas. Sadama omanik lootis kohest tulu. Kahjuks on omaniku investeerimisvõimalused olematud ja tulevik tume.
Oleme alustanud mitmeid läbirääkimisi. Soovime leida omanikku, kellel oleks soov investeerida ja suudaks olla kannatlik tulu saamisega.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Tänan kommunaalkomisjoni nimel linnavalitsust hea ettekande eest. Saime vajaliku ülevaate. Teadaolevalt kasutati volikogu esimese koosseisu ja toonase volikogu esimehe Ülo Uluotsa ajal taolisi võimalusi kuulamaks linnavalitsuse ja ka allasutuste tegemisi.
Tore, et ka Andres Lipstok toetas taasalustatut ja loodame sama moodi jätkata. Linnas on probleeme, millest rääkida.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
võtta informatsioon Haapsalu linna 2003. a eelarve täitmisest majanduskulude osas teadmiseks.

Arder Väli
Volikogu aseesimees