NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI P R O T O K O L L

Haapsalu								26. september 2003 nr 12

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 14.42.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 17 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

ARUTATI istungi päevakorra projekti.
KUULATI volikogu liiget Sulev Varet. 
Eile ilmunud Lääne Elus on kirjutatud, et volikogu liige Vare süüdistab linnavalitsust. Samas on linnapeale Teet Kallasveele sõnad suhu pandud, millega seoses palve, et arupärimisele vastab Teet Kallasvee järgmisel volikogu istungil.
Seega päevakorrapunkt nr 1 “Volikogu liikme Sulev Vare arupärimine” võetakse istungi päevakorra projektist välja.

Päevakorra suhtes teisi muudatusettepanekuid ei esitatud. Ühehäälselt kinnitati järgmine päevakord:

1. Maamaksu soodustuse andmine 2004. aastal
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

2. Haapsalu linna reservfondi käsutamise korra kinnitamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

3. Ametiasutuse Haapsalu Linnavaraamet tegevuse lõpetamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

4. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Õhtu-Kalda ja raudteetammi vahelise maa-ala detailplaneering)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

5. Detailplaneeringu kehtestamine (Haava 12, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

6. Katastriüksuse sihtotstarbe määramine (Niine põik 4, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Maamaksu soodustuse andmine 2004. aastal

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Vastavalt maamaksuseadusele on kohalikul omavalitsusele antud võimalus riikliku pensioni-kindlustuse seaduse alusel pensioni saajatele (vanadus-, töövõimetus- ja toitjakaotuspensionärid) teha maamaksu soodustust. Soodustuse ulatuse määrab volikogu oma määrusega.

Pensionäridele maamaksu osalist vabastust oleme teinud igal aastal.

Korteriomanike aastane maamaks Haapsalus, olenevalt krundi suurusest, hinnatsoonist ja korteriomandi suurusest on 10–120 krooni aastas. Eramaja omanike maamaks linna põhihinna-tsoonis (kaubanduskeskusest põhja poole jääv osa linnast) keskmise suurusega krundil (900 m2) on 1080 krooni ja üle raudtee jäävas linnaosas 315 krooni aastas. Põhihinnatsooni ja raudtee vahele jääv osa on jagatud veel kaheks hinnatsooniks ja nendes keskmise suurusega krundi maamaks on aastas 720 ja 540 krooni aastas.

Kuna maamaksu suurustes korteri ja eramaja omanikel on tuntav vahe, siis näeb linnavalitsus, et otstarbekas on toetada eramaja omanikest pensionäre ja kehtestada maksusoodustuse taotlemiseks analoogsed tingimused, mis on kehtinud ka eelmistel aastatel.

Aastate lõikes on olnud maksusoodustuse saajaid ca 400 isikut ja maksusoodustuse suurus ühe inimese kohta on olnud 200 krooni aastas. Seega jääb määratud maamaksust soodustuse andmise tõttu linnale laekumata 2004. aastal ca 80 000 krooni.

Teeme ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Märt Maiste soovis teada, kas linnavalitsus on analüüsinud linnakodanike keskmist vanust ja kui suureks võib kujuneda soodustuse saajate arv lähiaastatel?
Vastas hr Kurba. Linnavalitsus ei ole küsitud analüüsi teinud. Elanikkond vananeb.

Volikogu liige Andres Ammas küsis, kas linnavalitsus on arutanud avalduste vastuvõtmise kuupäeva? Eelmise aasta otsuses oli viimane avalduse esitamise tähtaeg kindlaks määratud (30. novembriks).
Vastas hr Kurba. Arutanud ei ole, aga arvan, et kuupäev võiks olla sama.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 19 “Maamaksu soodustuse andmine 2004. aastal” (protokolli juures).

Saabus Kai Tennisberg, osaleb 17 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna reservfondi käsutamise korra kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Võttes aluseks valla- ja linnaeelarve seaduse ning eelarve koostamise, muutmise ja täiendamise korra, võib reservfondist väljamakseid teha vaid volikogu poolt kehtestatud korra kohaselt.

Reservfondi kasutamise kord määrab ära reservfondi moodustumise, käsutamise, korraldaja ja reservfondist vahendite taotlemise korra.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare küsis, kas reservfondi minimaalsuurusega 1% tuleb linnavalitsus välja?
Vastas hr Schwindt. Kuidas kunagi, näiteks 2003. aasta vajadus on 2,2%.

Volikogu liige Toivo Hein küsis, mida tähendab sõna “uurimisprintsiip”?
Vastas hr Schwindt. Linnavalitsus peab tegelema iga konkreetse taotlusega eraldi, et selgitada välja tegelik vajadus. Jälgime ka seda, mis on linnale kasulik.

Volikogu liige T. Hein (teine küsimus). Kas on reglementeeritud või on olemas loetelu, mille peale võib reservfondist teha kulutusi?
Vastas hr Schwindt. Linnavalitsusele on antud võimalus teha ettenägematuid kulutusi reservfondist (tormi kahjustused jmt).

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimees Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 61 “Haapsalu linna reservfondi käsutamise korra kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Ametiasutuse Haapsalu Linnavaraamet tegevuse lõpetamine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Haapsalu Linnavaraamet linna ametiasutusena toimis linna nimel eluruumide erastamise kohustatud subjektina korraldades korterite erastamist ja tehes vastavaid notariaalseid ja muid toiminguid, samuti Korteriomandiseadusest tulenevalt täitis kohustatud isikuna teiste isikute omandis olevate eluruumide valitseja valimise korraldamisega ja täitis ettenähtud ajal ise valitseja ülesandeid. Käesolevaks ajaks on ostueesõigusega erastamine valdavalt lõppenud, samuti on lõppenud kohustus ja õigus olla korteriomanditega elamute valitseja.
Samuti ei peeta linnavaraametis enam lokaalset elanikeregistrit, vaid Vabariigi rahvastikuregistri volitatud töötleja on linnavalitsus ja registriga tegeleb selleks volitused saanud linnavalitsuse ametnik.
Äriruumide üürimise, remondi ja korrashoiuga seonduv tegevus, mis moodustab linnavaraameti ülesannete mahust väikese osa, on kavandatud üle anda linnaarengu ja ehitusosakonna pädevusse.
Erinevaid tõendeid ja elukohateatisi vormistab ja väljastab linnavalitsuses rahvastikuregistrit pidav ametnik.
Linnal lasuvad ülesanded, juhul kui on vaja veel mõni korterierastamistoiming teha, võtab peale likvideerimist üle linnavalitsus ja lahendab seda teiste osakondade baasil.
Linna munitsipaalelamufondi hooldamine, mis sisuliselt on hooldus- ja remonditeenuse osutamine vastavate remondifirmade poolt, korraldatakse lepingulisel alusel vastavate firmadega.
Eluruumide, s.h sotsiaal- ja ametikorterite, üle arvestuse pidamise võtab üle linnaarengu ja ehituse osakond, kuhu kavandatakse ühe või kahe täiendava ametikoha loomist peale linnavarameti likvideerimist. Samas jätkatakse ka sundüürnike eluasemeküsimuste lahendamisega.
Linnavalitsuse abiteenistujate koosseisu peaks lisanduma ka linnasauna teenindava abiteenistuja ametikoht.
Varad, mis täna on linnavaraameti valduses, kuuluvad omandiõiguse alusel ka täna linnale.
Likvideerimismenetluse käigus tehakse varade inventuur ja koostatakse ameti valduses oleva vara üleandmine linnavalitsusele üleandmise-vastuvõtmise aktiga. Aktiga antakse üle ka asjaajamine.
Ameti lõpetamisotsuse tegemisest kuni ameti tegevuse lõpetamiseni kooskõlastab amet kõik varalised tehingud likvideerimiskomisjoniga.
Ametisse ametikohtade nimistu järgi teenistusse võetud ametnikest on valdav enamus oma teenistussuhete lõpetanud. Ametnikud, kelle teenistussuhe ei ole lõppenud ja kes likvideerimise tõttu koondatakse, saavad koondamishüvitist. Vahendid selleks on olemas.
Linnavalitsus teeb ettepaneku lõpetada Haapsalu Linnavaraameti tegevus 01.02.2004 ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro küsis, milline summa on planeeritud kompensatsioonide väljamaksmiseks?
Vastas hr Kurba. Üritame toime tulla 100 tuh krooniga. Kui õnnestub saavutada kokkuleppeid, siis püüame üleviimise korras ka tööle võtta.

KUULATI õiguskomisjoni esimees Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 62 “Ametiasutuse Haapsalu Linnavaraamet tegevuse lõpetamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Õhtu-Kalda ja raudteetammi vahelise maa-ala detailplaneering)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus teeb ettepaneku algatada käesolev planeering, mille eesmärgiks on arendada elamuehitust Haapsalu linnas. Hoonestamata ja maareformi läbimata riigi omandis olev maa-ala planeeritakse Õhtu-Kalda poolses osas hoonestada 2-3 korruseliste korterelamute, rida- või ühepereelamutega. Ülejäänud ala kavandatakse üldkasutavaks puhke- ja haljasalaks.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige M. Maiste soovis teada, kui palju planeeritakse esitada kolmekordseid maju?
Vastas hr Kurba. Esmane nõue on, et merele ei tekiks lausmüüri ette. Esmane ehitustegevus tuleb juba praegu täidetud maa-alale. Tänase päeva seisuga on raske konkreetselt vastata, sest veel ei ole protsentuaalset lähenemist antud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Meie linna ümbritseb kolmest küljest rannajoon, mis on mere taganemise tõttu madal ja soine. Selle detailplaneeringuga saab Õhtu-Kalda piirkond korrastatud.
Loodetavasti saab lahenduse ka sadevete äravool Kalda tänavalt, mis praegu on lausa ahistav. Panen linnavalitsusele südamele, et küsimus saaks lahenduse kaasaegsete meetoditega.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu 1.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 63 “Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Õhtu-Kalda ja raudteetammi vahelise maa-ala detailplaneering)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Detailplaneeringu kehtestamine (Haava 12, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Detailplaneering Haava 12, algatati kinnistu omanik Priit Riieli taotluse alusel 27.06.2003 Haapsalu Linnavolikogu otsusega.
Linnavalitsus sõlmis lepingu, millega tellis planeeringu projekt Katrin Oidjärve Arhitektuuri-büroolt. Planeering koostamise finantseeris kinnistu omanik Riiel.
Haapsalu Linnavalitsuse korraldusega 07.08.2003 nr 678 võeti nõuete kohaselt kooskõlastatud planeering vastu.
Haapsalu Linnavalitsus korraldas ajavahemikul 19.08-02.09.2003 planeeringu avaliku väljapaneku linnavalitsuse ja kultuurikeskuse fuajees.
Parandusettepanekuid planeeringu kohta ei esitatud.

Vastavalt Haapsalu Linnavolikogu poolt kinnitatud lähteülesandele on planeeringu eesmärk Haava 12 kinnistu ehitusõiguse ja hoonestustingimuste määramine. Kinnistule on planeeritud ehitada kahekorruseline elamu ja autoremonditöökoda. Maasihtotstarbed jagunevad vastavalt 49% elamumaad ja 60% ärimaad. Juurdepääsud kinnistule on antud Haava põiktänavalt, parkimine organiseeritakse kinnistul.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 64 “Detailplaneeringu kehtestamine (Haava 12, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Katastriüksuse sihtotstarbe määramine (Niine põik 4, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Maakatastriseadus annab võimaluse muuta katastriüksuse sihtotstarvet lihtsustatult, nimelt ehitise kasutusloas nimetatud kasutusotstarbe alusel ja seda juhtudel, mil see muudatus ei too kaasa ehitamist, samuti juhul, kui kaasneb küll ehitamine, kuid see ei too kaasa detailplaneeringu koostamise kohustust.
Uue üldplaneeringu puudumise korral määrab katastriüksuse sihtotstarbe kohaliku omavalitsuse volikogu.

Haapsalu Linnavalitsus on väljastanud hoonele asukohaga Niine põik 4 kasutusloa. Kasutusloa taotlemisega kõnealusel juhul ei kaasnenud detailplaneeringu koostamise kohustust.

Praegu kehtiv katastriüksuse sihtotstarve Niine põik 4 kinnisasjal on 100 % tootmishoonete maa (kehtiv “Niine, Nurme, Posti ja Tallinna mnt piirneva ala krundijaotusplaan”, mis on kehtestatud Haapsalu Linnavalitsuse 13.02.1998 korraldusega nr 65.)

Niine põik 4 hoonele väljastatud kasutusloa alusel moodustab tänane tegelik äripind 37,7 % ja tootmispind 62,3 % hoone üldpinnast.
Vastavalt “Katastriüksuse sihtotstarvete liikide ja nende määramise aluste korrale” määratakse sihtotstarve 5 protsendi suuruste astmetena, sellest tulenevalt määrame Niine põik 4 sihtotstarbed 40 % ärimaa ja 60 % tootmishoonete maa.

Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Raimond Lunev küsis, kas seni rikuti seadust?
Vastas hr Hein. Ei rikutud, kuid seaduse muutumise tõttu tuleb nüüd vastavusse viia.
Rohkem küsimusi ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 65 “Katastriüksuse sihtotstarbe määramine (Niine põik 4, Haapsalu)” (protokolli juures).

KUULATI volikogu liiget Urmas Suklest.
Ettepanek: kuna volikogu istungid on lühikesed ja linnavalitsus ega ka volikogu juhatus ei ole suutnud mahukamaid ettekandeid päevakorda esitada, võiks volikogu istungeid pidada üle kahe kuu, siis saaks võib-olla istungite pikkuseks poolteist tundi. Volinikud töötavad üle Eesti ja aja kokkuhoid on vajalik.

KUULATI volikogu esimeest Andres Ammast.
Ettepanek väärib arutamist juhatuse koosolekul ja palun leida hr Suklesel võimalus ka ise juhatuse liikmena koosolekust osa võtta. Palun esitada ka vastav volikogu reglemendi muudatusettepanek.

Andres Ammas
Volikogu esimees