NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu								30. oktoober 2003 nr 13

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 16.12.

Juhatas volikogu esimehe kohusetäitja, aseesimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 16 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

LÄBIRÄÄKIMISED istungi päevakorra projekti osas.

Istungi juhataja A. Väli informeeris volikogu, et volikogu liige Sulev Vare viibib haiglas ja palus arupärimisele vastamise päevakorrast välja jätta. Seega läheb istungi päevakorra projektist välja päevakorrapunkt nr 1 “Volikogu liikme Sulev Vare arupärimine”.

Õiguskomisjoni esimees Märt Maiste esitas komisjoni nimel ettepaneku lülitada istungi päevakorra projekti eelnõu “Kinnisasja Lossiplats 6, Haapsalu avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” ja paigutada päevakorra lõppu.

Põhjus: enampakkumine toimus käimasoleva nädala esmaspäeval ja dokumendid jõudsid volikogusse teisipäeval. Juhtivkomisjon jõudis eelnõud menetleda. Küsimuse lahendamine on vajalik, muidu lükkub eelnõu arutelu edasi ühe kuu võrra. Tegemist on linna kassasse raha laekumisega.

Rahanduskomisjoni esimees Jaak Kanepi esitas komisjoni nimel ettepaneku lülitada istungi päevakorra projekti eelnõu “Projekti “Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsiooni-rajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine” kaasrahastamine” ja paigutada päevakorra lõppu.

Põhjus: projekt on seotud tulevaste riiklike rahaliste vahendite eraldamisega u 75 milj krooni ja oma finantseeringute kinnitamiseks 7,5 milj krooni. Juhtivkomisjon jõudis eelnõud menetleda. Tegemist on tähtajalise küsimusega ja vajab volikogu poolt kiiret menetlemist.

Rohkem ettepanekuid päevakorra projekti osas ei tehtud.

Istungi juhataja A. Väli pani hääletamisele järgmise istungi päevakorra projekti:
1.	Haapsalu linna 2003. aasta eelarve muutmine, esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

2.	Haapsalu linna 2003. aasta esimese lisaeelarve kinnitamine, esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

3.	“Haapsalu linna arengukava 2004-2009. a” vastuvõtmine, esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			kommunaalkomisjon
					rahanduskomisjon
					kultuurikomisjon
					õiguskomisjon

4.	Haapsalu linnas toimetulekutoetuse maksmiseks alalise eluruumi alaliste kulude hüvitamise piirmäärade kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

5.	Eluruumi kandmine sotsiaalkorterite nimekirja
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

6.	Asustamata korteriomandite võõrandamine (Karja 6, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

7.	Haapsalu Linnavolikogu 22.08.2003 otsuse nr 58 “Kinnisasja Ehte 8, Haapsalu avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” kehtetuks tunnistamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

8.	Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Suur-Liiva 15)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaaskomisjon				kommunaalkomisjon

9.	Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Paralepa ranna ja puhkeala detailplaneering)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaaskomisjon				kommunaalkomisjon

10.	Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kreutzwaldi 11)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaaskomisjon				kommunaalkomisjon

11.	Osaluse omandamine Loode-Eesti Jäätmekäitluskeskuse AS-is
Ettekandja				kommunaalkomisjon
Kaasettekandja			linnavalitsus

12.	Läänemaa Omavalitsuste Päeva esinduskogusse esindajate valimine
Ettekandja				istungi juhataja
13.	Informatsioon Haapsalu linna 2003. a eelarve reservfondi kasutamisest
Ettekandja				linnavalitsus

14.	Haapsalu linna 2003. aasta eelarve muutmine, teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

15.	Haapsalu linna 2003. aasta esimese lisaeelarve kinnitamine, teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

16. Kinnisasja Lossiplats 6, Haapsalu avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

17. Projekti “Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine” kaasrahastamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 13. istungi päevakord.

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2003. a eelarve muutmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Eelarve tulude muudatusena on vähendatud dividendi tulu 700 tuh krooni võrra ja suurendatud põhivarade müügi tulu 700 tuh krooni võrra. Sanatoorium Laine dividendidest loobumine ja selle võrra suurem põhivarade müük on tingitud arvestades järgmisi tegureid:
•	Sanatoorium Laine suhteliselt madal maksevõime, mida süvendaks veelgi dividendide maksmine. Vastavasisulise analüüsi on teinud ettevõtte audiitor Tiiu Soots.
•	Ettevõtte maksustamine tulumaksuga seoses dividendide väljamaksega.
•	Linnal on hetkel kasutuid põhivarasid, mis toodavad kahjumit ning vajaksid täiendavaid kulutusi remondile. Selliste varade müük vabastaks linna täiendavatest kuludest ja väldiks Laine dividendide väljamakset.

Eelarve kulude muudatusena on eelnõus Läänemaa Spordikooli palga ja maksude kulu vähendamine ning spordiklubidele eraldatavate vahendite suurendamine 34 000 krooni ulatuses. 
Tegemist on Haapsalu linna ja Jalgpalliklubi FC Flora Haapsalu JK vahelise lepingu sõlmimisega, mille alusel treener Aavo Tomingas hakkab palka saama spordikooli asemel jalgpalliklubist.
Varjupaiga kulude vähendamine ja kommunaalmajanduse eelpoolnimetamata kulude suurendamine summas 100 000 krooni on tingitud sellest, et käesoleval eelarveaastal ei tehta planeeritud remonditöid varjupaigas ja sotsiaalkorterites Raudtee tänaval.

Kokkuhoitud summa arvelt planeeritakse tellida projekt sotsiaalmajas vanurite hooldekodu rajamiseks. Antud projekt oleks aluseks hooldekodu ehituseks lisavahendite taotlemisel fondist.
Valitsussektori võla teenindamise kulude vähenemine summas 300 000 kr on tingitud pankade poolt intressi alandamisega seotud kulude kokkuhoiust. Kokkuhoitud summa arvelt planeeritakse teostada lasteaedade sööklates lisatöid summas 90 000 kr, suurendada kultuuriürituste kulusid seoses sõpruslinnade delegatsioonide vastuvõtuga, linna kooliõpilaste delegatsiooni visiidiga sõpruslinna Itaalias ja Läänemaa Telestuudiolt tellitud Haapsalu filmiga ja erakorralise Vabariigi Valitsuse vastuvõtuga summas 110 000 kr ning suurendada kommunaalmajanduse kulusid summas 100 000 kr seoses vajadusega tellida projekt Haapsalu Gümnaasiumi renoveerimiseks.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Komisjoni koosolekul saime üleskerkinud küsimustele ammendavad vastused.
Ettepanek: 1. Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele
2. Muudatusettepanekud esitada ühe tunni jooksul peale kaasettekande lõppemist.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Volikogu fraktsioonid ega alatised komisjonid ei esitanud teist ettepanekut.

Istungi juhataja A. Väli teatas, et sellega on eelnõu esimene lugemine lõpetatud ja lubatud teisele lugemisele. Muudatusettepanekuid saab esitada kella 15.13-ni.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna 2003. aasta esimese lisaeelarve kinnitamine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea M. Schwindti ettekannet.
2002. a laekus füüsilise isiku tulumaksu 40,349 milj krooni. Eelarve koostamisel prognoosisime tulumaksu laekumise kasvu 8,8%. 2003. aastal volikogu poolt kinnitatud eelarves on prognoositud 2003. a laekuvaks tulumaksu summaks 43,900 milj krooni.

Septembri lõpu seisuga on 2003. a tulumaksu laekumine kasvanud 12% võrreldes 2002. a sama ajaga. Arvestades rahandusministeeriumi ja linnavalitsuse prognoose, laekub tulumaksu aasta lõpuks kokku 44,950 milj krooni. Prognoositust suurem tulumaksulaekumine võimaldab koostada lisaeelarve summas 1,050 milj krooni.

Eelarvesse lisanduvad vahendid on suunatud kulude katteks järgmiselt:
Kultuuriürituste kulude suurendamist on planeeritud summas 80 tuh krooni. 2003. a eelarve koostamisel jäid planeerimata messidel osalemise kulud. Traditsiooniliselt on Haapsalu Turismi vahendusel igal aastal võetud osa 3-4 messist.

Kommunaalmajanduse kulude suurendamist on planeeritud summas 160 tuh krooni. Nimetatud summast kaetakse 120 tuh krooni ulatuses Kuursaali ja Kõlakoja fassaadi remont ja värvimine, 26 tuh krooni ulatuses Toomkiriku katuse remont ning 13 tuh krooni ulatuses lõhutud infostendide remont.

Haapsalu Spordibaasid OÜ-le on planeeritud eraldada täiendavalt 810 tuh krooni, mis on ette nähtud ujula tegevuse toetamiseks.
2003. a eelarves on Haapsalu Spordibaasid OÜ-le summas 3 milj krooni järgmised eraldised:
•	ujula inventari soetamiseks 500 tuh krooni;
•	ujula tegevuse toetamiseks 400 tuh krooni;
•	muude spordibaaside (sh ujula) tegevuse toetamiseks 2100 tuh krooni.

Teeme ettepaneku lisaeelarve vastu võtta esitatud kujul.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe J. Kanepi kaasettekannet.
Komisjoni ettepanek on lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
Muudatusettepanekud esitada ühe tunni jooksul peale kaasettekande lõppu.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Volikogu fraktsioonid ega alatised komisjonid ei esitanud teist ettepanekut.

Istungi juhataja A. Väli teatas, et sellega on eelnõu esimene lugemine lõpetatud ja lubatud teisele lugemisele. Muudatusettepanekuid saab esitada kella 15.16-ni.

Päevakorrapunkt nr 3

“Haapsalu linna arengukava 2004-2009. a vastuvõtmine”, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Tulenevalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest peab igal omavalitsusel olema arengukava. Arengukava on aluseks üldplaneeringu tegemisele ja järgnevate aastate eelarve planeerimisele.
Täna kehtiv arengukava sisaldab ka linna ajalugu, mida uus kehtiv eeskiri, mis on väljastatu siseministeeriumi poolt, enam ei nõua.
Arengukava koostamise aluseks on rahvusvaheliselt tuntud arengustrateegiatele kasutamisel olev SWOT analüüs.

Projekti koostamisele haarati linnavalitsuse spetsialistid, linna ametkondade esindajad ja linna arvamusliidrid. Oleme saanud arvukalt ettepanekuid nii linnakodanikelt, kui ka linna ettevõtlusesindajate grupeeringute poolt, millest enamusega on arvestatud arengukava koostamisel. 
Projekti koostamisel palusime oma spetsialistidele abiks konsultantfirma A&L Management, kes omab laialdast kogemust nii Eesti arengukavade koostamisel, kui ka üsna suure hulga Soome valdade arengukavade tegemisel. Omab suurt baasi olles suure kontserni käepikendus Eestis.

Arengukava on üritatud koostada dünaamiliselt dokumendina, mis annaks meile tulevikus võimaluse teha suuremaid või väiksemaid muudatusi lihtsamalt kui seni, nii öelda töö käigus iga aastaselt. Projekti ülesehitus annab lihtsad vahendid teha muudatused kiirelt ja väikeste vahenditega.

Arengukava on koostatud aastateks 2004-2009, menetletakse vähemalt kahel lugemisel ja see pannakse välja avalikkusele tutvumiseks nii eelnõuna kui vastuvõetuna. Arengukava peab olema kooskõlas riigi ja maakonna arengukavaga ja selle olemasolu on nõutav mistahes rahade taotlemisel Euroopa Liidu fondidest.
Prioriteedid on välja toodud, kuid konkreetselt vaadatakse järgnevat rahandusaastat 2004. Eesmärgiks oli põhiliste arengusuundade valimine ja realisatsiooniplaani koostamine.

Ettekandja J. Kurba demonstreeris arengukava projekti slaide ja kommenteeris lühidalt.
Ettepanekud palume esitada etteantud vormi kohaselt.

Kui eelnev töö on tehtud, siis peame koostama realisatsiooni plaani. Juhtivkomisjonis oli juttu, et linnavalitsus on alustanud realisatsiooniplaani koostamist, aga paraku on see teema tõsine ning seotud rahaliste vahenditega ja saab alustada 2004. aasta finantsplaani koostamisega, pärast seda, kui muudatusettepanekud on saabunud.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Urmas Sukles küsis, kui palju maksis projekt?
Vastas J. Kurba. 50 000 krooni koos käibemaksuga.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Täna menetletav arengukava on kolmas, mida mina olen näinud, täiustudes oluliselt iga korraga ja iga korraga läheb rohkem SWOT-i nägu. Realisatsiooniplaan on sõltuvuses rahalise katte projektist 2004. aastaks.

Projektis midagi väga palju olulist ja uut ei ole, mis Haapsalu hetkeseisu ja tuleviku visioonide peegeldajana oleks meile uudis, aga kuivõrd on tegemist sisuka, vajaliku ja tähtsa dokumendiga, siis komisjon toetas linnavalitsuse seisukohta viia läbi kaks lugemist. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse järgi oleks arengukava pidanud olema vastu võetud oktoobris, kuid austatud volinikele ja ka linnakodanikele on vajalik anda võimalus süveneda projekti, et esitada muudatusettepanekuid.

Ettepanek:
1.	Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2.	Muudatusettepanekud esitada 17. novembriks.
3.	Teine lugemine viia läbi novembrikuu volikogu istungil.

Küsimused kaasettekandjale.

Volikogu liige Urmas Sukles. Kas sinu arvates on novembri lõpuks võimalik plaanile vajaminev raha kätte saada?
Vastas T. Hein. Hr Sukles nõustub ilmselt minuga, teades, et eelmine arengukava, milline oli koostatud konkreetse tegevusplaaniga kolme aasta kohta, et seal on palju asju täidetud, aga palju on jäänud vaid paberile. Rahaliselt ei suuda me paika panna ei novembri lõpuks ega realiseerimise mõttes ka mitte siis, kui eelarve on valmis.
Visioonid, mis jäid kahe silma vahele, teeme kuu aja jooksul ära.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Komisjon arutas põhiliselt kultuuri ja hariduse osa. Projekt on linnavalitsusel hästi tehtud. Tekitas palju ideid ja mõtteid ja seetõttu püüame ka omalt poolt muudatusettepanekud sõnastada ja esitada tähtajaks.
Ettepanek: lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige U. Sukles küsis, kas kultuurikomisjoni liikmed nägid realisatsioonikava?
Vastas A. Schönberg. Igal volikogu liikmel on võimalik seda iseseisvalt vaadata, komisjonis me realisatsioonikava ei arutanud. Küll aga oleme palju rääkinud Sulev Varega sellest, kuidas konkreetselt realiseerida.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Komisjoni ettepanek: lõpetada esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Õiguskomisjon oma koosolekul arengukava projekti ei arutanud, sest seal puuduvad aspektid, mida õiguskomisjon oleks pidanud hakkama lahkama. Komisjoni liikmed said eelnõuga tutvuda iseseisvalt.
Ettepanek: suunata teisele tugemisele.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI istungi juhatajat A. Välit, kes teatas, et kõik juhtivkomisjonid tegid ettepaneku suunata eelnõu teisele lugemisele. Volikogu fraktsioonid ei esitanud teisi ettepanekuid.

OTSUSTATI:
1. Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekud esitada 17. novembriks kella 17-ks.

Päevakorrapunkt nr 4

Haapsalu linnas toimetulekutoetuse maksmiseks alalise eluruumi alaliste kulude piirmäärad

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Sotsiaalhoolekande seaduse § 22² lõikes 5 on sätestatud, et kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestab toimetulekutoetuse määramiseks kulude piirmäärad.

21.12.2001 Haapsalu Linnavolikogu poolt kinnitatud määrusesse nr 27 “Haapsalu linnas toimetulekutoetuse maksmiseks alalise eluruumi alaliste kulude piirmäärad” on tehtud Haapsalu Linnavalitsuse poolt parandused, kuna on muutunud seadus ja oleme ise targemaks saanud.
Et otsustamine oleks õige ja objektiivne, esitasime volikogule eelnõu, kus on täiendustega viidud dokument vastavusse sotsiaalhoolekande seaduse § 22³ sätestatuga.

Põhiline on muudatus, et üksi elava vanuri ja puudega pensionäri puhul saame kasutada suuremat normhinda.
Vana määruse järgi oli väga raske kompenseerida küttepuude ostuks kulutatud summat, nüüd on see täpsustatud. Ei kaasne ka rahalised kulutused, sest piirmäärasid tõstetud ei ole.

Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Jelena Zolotova soovis teada, millest tulenevad piirmäärad? Näiteks vee puhul veemõõtjaga tasutakse 3 m3, mõõtja puudumisel tasutakse 7 m3.
Vastas I. Danilov. Piirmäärad on eelmise volikogu poolt kehtestatud ja pidasime mõistlikuks jätta need muutmata. Vee eest maksmisel, kui puudub veemõõtja, arvestatakse tasumise hulka ka üldvesi.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Komisjon kuulas koosolekul ka aselinnapea Danilovi seletust. Materjal on ette valmistatud põhjalikult.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Omalt poolt lisan, et 7 m3 vett on sisse kirjutatud kindla eesmärgiga avaldada inimestele survet, et nad paigaldaksid veemõõtjad. See tähendab, et osa inimesi doteerib maja üldvett. Reaalne ongi 2-3 m3 veekulu inimese kohta.

Küsimused kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 20 “Haapsalu linnas toimetulekutoetuse maksmiseks alalise eluruumi alaliste kulude piirmäärad” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Eluruumi kandmine sotsiaalkorterite nimekirja

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
30.03.2001 Haapsalu Linnavolikogu poolt vastu võetud “Sotsiaalkorterite andmise ja kasutamise korra” kohaselt kantakse linna omandis olevad eluruumid linnavalitsuse ettepanekul volikogu otsusega sotsiaalkorterite nimekirja.
Haapsalus on hoolekande valdkonnas kujunemas suurimaks probleemiks eluaseme teenuse osutamine. Tänaseks on moodustunud päris pikk järjekord.

Tänase eelnõu tingis olukord, kus sotsiaalkorteri ootel on neljaliikmeline perekond. Linnal on vaba korter, mida soovimegi kasutada olukorra lahendamiseks, et sõlmida leping kasutusajaga üks aasta. Karja 21a-4 on Haapsalu linna omandis olev eluruum. Korter on rahuldavas sanitaarses seisus. Korteri üldpind on 33,2 m², koosneb kahest toast ja köögist, seal on olemas vesi, kuid puudub kanalisatsioon.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Komisjoni ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Arder Väli tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised ja teatas volikogule, et kasutab eelmise koosseisu volikogu esimehe Andres Lipstoki väljendit “Sellega on ka läbirääkimised peetud”.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 66 “Eluruumi kandmine sotsiaalkorterite nimekirja” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Asustamata korteriomandite võõrandamine (Karja 6)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Linnavalitsus jagas tulekahjus oluliselt kannatada saanud vanalinnas asuval kinnistul Karja 6 asuva hoone reaalosadeks, seades korteriomandid. Hoone juurde kuuluv maa on kaasomand, mis jaguneb reaalosade vahel vastavalt osa suurusele tervikust.

Linnavalitsus kavandab korteriomandite müüki kahes etapis. Esmalt palume nõusolekut müüa asustamata korteriomandid. Nende avaliku kirjaliku enampakkumisega müügi järel plaanime müüki äriruumi üürilepingu alusel kasutatavate korteriomandite osas.

Asustamata korteriomandid vajavad suuremat remonti ja kolmas korrus on täna üldse veel välja ehitamata.

Loodame hoone korda saada uute omanike abil ja nende vahenditega.
Alghinnad on määratud arvestusega 1500 krooni reaalosa ruutmeeter esimesel ja teisel korrusel ja 900 krooni m² kolmandal korrusel.

Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Jaak Kanepi tegi ettepaneku, et kui linnavalitsusel valmib müügi kord, jätta välja osavõtutasu, mis muudel juhtudel jääb linnale. Problemaatilise müügi korral võib juhtuda, et jäetakse osalema tulemata tagastamatu osavõtutasu tõttu. Kui teisiti ei saa, teen järgmiseks volikogu istungiks muudatusettepaneku.

Istungi juhataja Arder Väli tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 67 “Asustamata korteriomandite võõrandamine (Karja 6)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Haapsalu Linnavolikogu 22.08.2003 otsuse nr 58 “Kinnisasja Ehte 8, Haapsalu avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” kehtetuks tunnistamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavolikogu 22.08.2003 otsus nr 58, millega volikogu kinnitas Ehte 8 avaliku kirjaliku enampakkumise võitja, on vajalik tunnistada kehtetuks, kuna seda otsust ei saa käesoleval ajal enam täita asjaolu tõttu, et otsuse täitmiseks otsuses endas määratud tähtaeg on möödunud (s.t notaril ei ole õigust täna selle otsuse alusel enam müügilepingut sõlmida.)

Selleks, et linnavalitsus saaks Ehte 8 enampakkumise oma korraldusega uuesti välja kuulutada, on vajalik vana otsus kehtetuks tunnistada.

Asjaolud, mis on otsuse kehtetuks tunnistamise aluseks, on otsuse preambulas ära toodud.
Põhiline asjaolu seisneb selles, et isik, kes avaldas algselt soovi, kinnistut osta, mõtles ümber ja loobus oma soovist ja tegi seda enne, kui tema suhtes jõustus võitjaks tunnistamise otsus.
Selle loobumise tõttu ei saanud volikogu otsuse täitmine muutuda temale kohustuslikuks, s.t tal ei lasunud kohustust 1 kuu jooksul (arvates 01.09.2003) ostu-müügilepingut sõlmida, mistõttu ei rakendunud ka enampakkumise võimalik sanktsioon tagatisraha linnale jätta.

Et käesoleval ajal enampakkumisega edasi minna, on vajalik see võitjaks tunnistamise otsus tunnistada kehtetuks.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Juhin linnavalitsuse tähelepanu sellele, et kui müügiga minnakse uuele ringile, siis tuleb teostada juunikuus väljaöeldud idee kaudu: kuulutada müük eelläbirääkimistega pakkumise teel.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 68 “Haapsalu Linnavolikogu 22.08.2003 otsuse nr 58 “Kinnisasja Ehte 8, Haapsalu avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” kehtetuks tunnistamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Suur-Liiva 15)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeering algatatakse kinnistu omaniku OÜ Sagnerton taotluse alusel. Algatatava planeeringu eesmärgiks on kavandada 5049 m2 suurusele kinnistule endise polikliiniku hoone asemele kahekorruselised korterelamud. Sellega muudetakse kehtivat üldplaneeringut, millele vastavalt asub kinnistul polikliinik ja maa sihtotstarve on “ühiskondlike hoonete maa”.

Kinnistu eelmiste omanike detailplaneeringut, mis nägi ette antud maa-alale rehabilitatsiooni-keskuse ehitamist, pole ellu viidud ja see tühistub uue planeeringu kehtestamisel.

Linnavalitsus palub eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Suur maja seisab, see on halb. Tuleb jälgida, et hoone saaks harmoniseeruma ümbruse ja kohaga. Loodame, et seda arvestavad vastavad spetsialistid.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 69 “Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Suur-Liiva 15)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Paralepa ranna ja puhkeala detailplaneering

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeering algatatakse Ranna tee 2 kinnistu omaniku AS-i Heal taotluse alusel. Algatatava planeeringu eesmärk on planeerida 1 153 722 m2 pindalaga Haapsalu linnale kuuluvale Paralepa ranna ja puhkealale ca 3000 m2 suurune ärikrunt, mida saaks hiljem liita Ranna tee 2 kinnistuga.

Planeeritavale krundile kavandatakse ehitada olemasoleva tervise- ja puhkekeskuse Fra Mare laiendus. Planeering teeb ettepaneku muuta ca 3000 m2 üldmaad ärimaaks.

Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Hea, et AS Healil on mõte erastada Paralepa puhkealal ca 3000 m2 suurune ärikrunt. Soovivad laiendada äritegevust, kuivõrd firmal läheb hästi ja nii areneb ka linn.
On ka teine variant: ostetakse maad kui soodusmaatükki. Mis saab, kui ei mõelda laiendada ettevõtet? Maa hind ajaga kallineb ja kui jäädakse ootama maa mahamüügiks või ka äri laiendamiseks paremaid aegu, siis see ei ole linnale hea variant.
Komisjoni toetus eelnõule oli siiski üksmeelne.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

REPLIIK. Istungi juhataja A. Väli: see, mida Toivo Hein rääkis, oli tema improvisatsioon, kuivõrd me ei puudutanud seda kommunaalkomisjoni koosolekul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 70 “Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Paralepa ranna ja puhkeala detailplaneering)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kreutzwaldi 11)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeering algatatakse kinnistu omaniku AS Apleks Tekstiil taotluse alusel.
Algatava planeeringu eesmärk on jagada 3094 m2 suurune ärikrunt kaheks omaette krundiks, nii et ärikrundile jääb olemasolev kolmekorruseline äri-tootmishoone ja hoonestamata alale kavandatakse väikeelamukrunt.
Planeeritav ala asub väikeelamute rajoonis. Uue väikeelamukrundi planeerimisel tuleb lähtuda väljakujunenud keskkonda sobitumise põhimõttest.

Kehtiv üldplaneering näeb ette kõne all oleval kinnistul olemeasoleva äri-tootmishoone laiendamist. Algatatav planeering teeb ettepaneku muuta varasemat kava ja mitte laiendada antud kvartalis niigi suuremahulist äri-tootmishoonet ja hoonestada Kalevi ja Kreutzwaldi tänavate nurga krunt väikeelamuga.

Linnavalitsus palub eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Et mitte ärevusse ajada volikogu aseesimeest hr Välit, ei hakka ma selle punkti juures pikalt improviseerima, vaid ütlen lühidalt.
Ka selle planeeringuga ei saa tekkida linnale suurt kahju, seetõttu on meie ettepanek toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Urmas Sukles. Mida tähendab, “Planeeringutest võib tekkida suur kahju”?
Vastas T. Hein. Seda terminit tuleb võtta fraseoloogilise väljendina. Siin on mõeldud momente, mida ei oska ette näha. Kuid ka need nn teoreetilised-hüpoteetilised momendid ei saa tekitada linnale suurt kahju.

Volikogu liige U. Sukles teine küsimus. Kes on “meie”?
Vastas T. Hein. Kommunaalkomisjon.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 71 “Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kreutzwaldi 11)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Osaluse omandamine Loode-Eesti Jäätmekäitluskeskuse AS-is

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina ettekannet.
2006. a suletakse prügila Pullapääl. See tähendab, et Haapsalu linnas tekkivaid jäätmeid hakatakse vedama prügilasse, mis ei jää Haapsalule lähemale kui 130-150 km . See tõstab oluliselt jäätmekäitlus-teenuse hinda tarbijale (Haapsalu elanikule).

Ragn Sells AS planeerib käesoleval ajal kaasaegset prügilat Loode-Eesti piirkonda (esialgse nimega Loode-Eesti Jäätmekäitluskeskuse AS (L-E JKK), mis jääks Haapsalust orienteeruvalt 60-70 km kaugusele.

Selle projekti planeerimise käigus on Ragn Sells AS teinud ettepaneku Harjumaa, Raplamaa, Läänemaa omavalitsustele (sealhulgas Haapsalule) osaleda L-E JKK asutamisel omandades selle aktsiaid.

Omavalitsuste kaasamise eesmärgiks loetleb Ragn Sells AS: saavutada projekti lai, positiivne ja usaldusväärne kõlapind üldsuse ja omavalitsuste ees (prügila asukoha leidmine on väga raske ülesanne seoses konkreetse paiga elanike ja omavalitsus(t)e aktsepti saavutamisega).
Projekti ühe finantsallikana nähakse EL vastavaid struktuurifonde. Omavalitsuste ehk avaliku sektori kaasamine vähendab oluliselt omafinantseeringu protsenti, samas tõstab ettevõtmise usaldusväärtust ka EL rahastamisfondide ees.
Haapsalu Linna huvi osaleda antud projektis peaks olema järgmine:
Omafinantseeringu määr (ehk tehtud kulutused) hakkab kindlasti mõjutama jäätmekäitlusteenuse hinda tarbijale (Haapsalu linn elanikele ja ettevõtetele), seetõttu oleks linna huvides, et see oleks võimalikult madal.
Olles JKK-s osanik on vähemal või suuremal määral võimalik kaasa rääkida hinna kujundamisel või omada vähemalt infot selle kujunemise protsessi kohta.
Lühidalt – Haapsalu linn peaks põhimõtteliselt osalema protsessis, kus saab mõjutada jäätmekäitlus- teenuse maksumust tarbijale temale soodsas suunas.

Arutasime, kas linn peab saama otsest kasu? Pidasime seda mitte kõige tähtsamaks. Arvasime, et kaasarääkimisega saame kujundada hinnapoliitikat või omada vähemalt informatsiooni.

Kommunaalkomisjoni otsus oli ühehäälne. Kahtlane oli, kui suur peaks olema linna osalus. Komisjoni otsus koos linnavalitsusega oli, et olgu see 20 000 krooni.

Ka tänane istungi päev on ühe päeva varem kokku kutsutud, sest juba homme, 31. oktoobril, toimub Keila vallas esimene koosolek ja kuna me ei soovinud nn rongist maha jääda, siis pidasime vajalikuks volikogu poolt otsuse tegemisega anda esindajale täisvolitused.

Seetõttu on volikogu kommunaalkomisjon algatanud eelnõu, mille sisuks on ettepanek osaleda Loode-Eesti Jäätmekäitluskeskuse AS asutamisel ehk siis omandada seal teatatud osalus ja palub eelnõu volikogul otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige U. Sukles. Millal said teada, et Ragn-Sells AS on volikogule saatnud ettepaneku?
Vastas T. Hein. Väga hilja, see oli oktoobrikuus, 13. oktoobril. See ei olnud paraku parim näide asjaajamisest.

REPLIIK: istungi juhataja A. Väli. Soovin täpsustada kirja liikumist. Ragn-Sellsi AS kiri laekus volikogu kantseleisse 10. septembril, mille volikogu esimees samal päeval saatis linnapeale resolutsiooniga saada linnavalitsuse seisukoht.
13. oktoobril, 33 päeva peale ettepaneku suunamist, saabus volikogu kantseleisse linnavalitsuse vastus, milles öeldi, et linnavalitsus ei pea vajalikuks osaluse omandamist Loode-Eesti Jäätmekäitluskeskuses ühisettevõttena Ragn-Sells AS ja omavalitsuste vahel.
Samal päeval suunas esimees kirja koos linnavalitsuse seisukohaga kommunaalkomisjonile arutamiseks. 

Ettepaneku teekond oli pikk. Ebatüüpiline oli kirja arutelu linnavalitsuses. 

Aitäh kommunaalkomisjonile, kes kirja üles tõstis ja volikogu ette tõi.

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba kaasettekannet.
Ragn-Sells saatis linnavalitsusele pakkumise kirja ja volikogu esimees suunas arvamuse saamiseks Rad-Sellsi ettepaneku seisukoha andmiseks. Linnavalitsus esitas volikogu esimehele oma arvamuse ja see oli tookord eitav. Algselt esitatud materjalidest ei saanud vajalikku informatsiooni ja saadetud kirjad olid erinevad.
Meil ei olnud seda informatsiooni, et selles mahus saab lahendada Haapsalu prügi ümberlaadimise rajamise küsimust, kus võimsate pressidega pressitakse prügi kokku ja edasi toimub prügi transportimine võimsate masinatega. 
Oleks olnud vaja täiendavat informatsiooni ja argumente osalemiseks ettevõtmises.

Osaledes kommunaalkomisjoni laiendatud koosolekul, saime lisainformatsiooni ja linnavalitsuse seisukoht on toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Andres Lipstok. Mulle helistas Ragn-Sells AS juhatuse esimees Rein Leipalu ja tundis huvi, miks Haapsalu Linnavalitsus nende tehtud ettepanekule vastamisega venitab? Kui on olemas kaks erisisulist ettepanekut, siis ma tahan neid mõlemaid näha.
Vastas J. Kurba. Maavalitsuse esindaja käis küsimusega tegelemas ja omas infot. Sel aastal ei ole meid kutsutud koosolekutele. Varasematel aastatel suhtles nendega linnavalitsusest Heino Tamm.

Volikogu liige A. Lipstok teine küsimus. Ettepanek, mis saabus 10. septembril volikogusse ja edastati linnavalitsusele, kas see kiri oli teise sisuga, kui oli linnavalitsusele otse saadetud ettepanek? Rein Leipalu ütles, et pakkumine on hea. Kas Leipalu valetas mulle?
Vastas J. Kurba. Kahjuks on tegemist asjaajamise ja mitmete materjalide segadusega.

Istungi juhataja A. Väli. Kas volikogule esitatud 10. septembri pakkumine erineb linnavalitsusele saadetud pakkumisest, millele linnavalitsus vastas 13. oktoobri eitava kirjaga?
Vastas J. Kurba. Mul ei ole kirja praegu käepärast.

Läbirääkimised.
Volikogu liige U. Sukles.
Antud probleemiga on halvasti. Volikogu esimeest ei ole. Volikogu esimees, kes peaks jälgima volikogu ülesannete tähtajalist ja korrektset täitmist, ei ole seda teinud. Ta peab teadma ja olema pidevalt kursis, millised on linna valupunktid.

Keegi ei tea, palju saab olema osalevaid valdu ja linnu.
Hämmastav, et kiri ootas otsuse tegemist 33 päeva.
Prügila probleemi arutelu ei ole linnaelanikega läbi viidud.

Rohkem sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 72 “Osaluse omandamine Loode-Eesti Jäätmekäitluskeskuse AS-is” (protokolli juures).

Vaheaeg kella 15.34-15.40.

Saalis on 16 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 12

Läänemaa Omavalitsuste Päeva esinduskogusse asendusliikmete valimine

KUULATI volikogu aseesimehe Arder Väli ettekannet.
Eelnõu seletuskiri ütleb, et 29.11.2002 valis volikogu oma otsusega nr 13 kaks esindajat MTÜ Läänemaa Omavalitsuste Päeva esinduskogusse. Seoses kohaliku omavalitsuse üksuste liitude seaduse muutmisega viidi 30.05.2003 muudatused sisse ka Läänemaa Omavalitsuste Liidu põhikirjas, mille punkt 23 alusel tuleb valida igale esinduskogusse valitud liikmele asendusliige.

Paistab, et asi on väga tähtis, kui riigi seadust muudeti. Hr Ammas lubas enne ärasõitu vastavad materjalid jätta, aga peame kohapeal kiiresti otsustama, kuna materjale pole mulle jäetud. Kuna materjali peale otsuse raami pole mulle esitatud, küsin volinikelt, kas keegi tahab vabatahtlikult olla asendusliige?

Vabatahtlikke ei leidunud.

Hr Väli jätkas: kuna vabatahtlikke ei leidunud, tuleb olukord lahendada demokraatlikult. Demokraatlikult on kokku lepitud kahe volinikuga - Kalju Aigroga ja Lauri Luigega. Palun tehke ka omapoolseid ettepanekuid.

Teisi asendusliikme kandidaate ei esitatud.
Istungi juhataja A. Väli palus anda kandidaatidel kirjalikud nõusolekud.

Istungi juhataja A. Väli pani hääletamisele ettepaneku sulgeda nimekiri, kusjuures Kalju Aigro on esimesel kohal ja on Andres Ammase asendusliige; Lauri Luik on teisel kohal ja on Arder Väli asendusliige.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Istungi juhataja A. Väli luges ette volikogu reglemendi § 59 punkti 3, mis lubab volinike nõusolekul läbi viia isikuvalimise hääletamise nimekirja alusel. Salajase hääletamise protseduuri läbiviimist ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada Läänemaa Omavalitsuste Päeva esinduskogusse asendusliikmeteks valituks Kalju Aigro Andres Ammase asendus-liikmena; Lauri Luik Arder Väli asendusliikmena ja täiendada vastavalt otsuse eelnõud ning võtta eelnõu vastu otsusena.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 73 “Läänemaa Omavalitsuste Päeva esinduskogusse asendusliikmete valimine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Informatsioon Haapsalu linna 2003. a eelarve reservfondi kasutamisest

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Volinikele on jagatud tabel Haapsalu linna 2003. a eelarve reservfondi kasutamise kohta (protokolli juures). Volikogu võttis vastu uue reservfondi kasutamise, käsutamise korra, mille järgi peab linnavalitsus kaks korda aastas informeerima volikogu reservfondi kasutamisest.

Eelarve järgi on reservfondi maht 1 702 116 krooni, eraldatud on erinevate kulude katteks 
1 484 432 krooni, sealhulgas spordi, kultuuri, vaba aja, religiooni katteks 441 820 kr, elamu-, kommunaalmajanduse kulude katteks 227 680 kr, sotsiaalhooldus kulude katteks 34 450 kr, hariduse kulude katteks 780 482 kr.

Eelarve kasutamata jääk on 217 684 kr, millest on broneeritud õpetajate palkadeks 57 209 kr ja õpetajate täiendõppeks 53 250 kr. Need on riiklikud vahendid, mis on spetsiaalselt selleks otstarbeks eraldatud ja mida me veel ei ole haridusasutuste vahel laiali jaganud.

Vabu vahendeid aasta lõpuni kasutamiseks on 107 225 kr. Kõige tõenäolisem vajadus, mida tuleb kulutada ja mida ei ole eelarve ette nähtud, on raamatupidamise tarkvara uuendamine, litsentside sisseostmine. Ministeeriumi poolt uus raamatupidamise eeskiri näeb ette teatud muudatusi, mida praeguse raamatupidamise tarkvaraga ei ole võimalik rakendada. See oleks 
u 80 000- 90 000 kr.

Selle aasta reservfondi üritasime mitte kasutada ürituste ja erinevate kollektiivide finantseeri-miseks, kuid kuna kultuuri eelarves selliseid summasid ei olnud ja vajadus nende järgi oli, siis tuli kasutada reservfondi. Järgmisest aastast oleks soov rakendada kultuuriürituste puhul projektipõhist kulutamist, st teeks igale üritusele konkreetse eelarve tulude-kulude osas ja määraks vastutaja ja näeks vastavad summad ette kultuurikulude eelarves.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI: võtta aselinnapea Martin Schwindti informatsioon teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 14

Haapsalu linna 2003. aasta eelarve muutmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea M. Schwindti ettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud. Linnavalitsuse ettepanek on võtta eelnõu vastu määrusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe J. Kanepi kaasettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja A. Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul ja võtta vastu määrusena.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 21 “Haapsalu linna 2003. aasta eelarve muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 15

Haapsalu linna 2003. aasta esimese lisaeelarve kinnitamine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea M. Schwindti ettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud. Linnavalitsuse ettepanek on võtta eelnõu vastu määrusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe J. Kanepi kaasettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja A. Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul ja võtta vastu määrusena.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 22 “Haapsalu linna 2003. aasta esimese lisaeelarve kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 16

Kinnisasja Lossiplats 6, Haapsalu avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine

KUULATI aselinnapea M. Schwindti ettekannet.
Kinnisasi Lossiplats 6 on Haapsalu linna munitsipaalomand. Haapsalu Linnavolikogu 27.06.2003 otsusega nr 52 “Vara võõrandamine (Lossiplats 6)” otsustati müüa linnale kuuluv kinnisasi Lossiplats 6, Haapsalu, mis ei ole linnale vajalik kohaliku omavalitsuse üksuse ülesannete täitmiseks.

Kinnisasja võõrandamine toimus vastavalt Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 määrusega nr 8 kinnitatud “Linnavara võõrandamise korrale” avaliku kirjaliku enampakkumise korras 27.10.2003. Oksjonil osalemiseks oli linnavalitsusse laekunud üks sooviavaldus, milles Ulrik Otto Hubert Viggo Danneskiold-Samsöe avaldas soovi osta kinnisasi hinnaga 558 003 eesti krooni. (Alghind oli 550 000 krooni).

Teeme ettepaneku tunnistada enampakkumise võitjaks Ulrik Otto Hubert Viggo Danneskiold-Samsöe ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige T. Hein. Kui mu mälu ei peta, siis ma olen seda nime täna ühe korra juba kuulnud. Küsimus: kas võime olla kindlad, et see härra volikogu otsust täidab?
Vastas M. Schwindt. Selles me ei saa olla kindlad, see on võitja vaba valik. Kuna see härra on petnud meid ühe korra, õigemini ei ole lepingut sõlminud Ehte 8 ostu osas, võib eeldada, et ta ei sõlmi lepingut ka seekord. Arvestades tema soovi osaleda konkreetsel pakkumisel ja konkreetse hinnaga, siis ma loodan, et tehing lõpeb ostmisega.

Volikogu liige Natalia Koropets. Kas teisi osalejaid ei olnud?
Vastas M. Schwindt. Osalejaid oli vaid üks.

Volikogu liige Kalju Aigro. Ehte 8 osas tuli linnal tagatisraha tagastada, kuidas seekord võib olukord kujuneda?
Vastas M. Schwindt. Kui võitja loobub enne volikogu otsuse jõustumist, siis teoreetiliselt saab ta raha tagasi.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe M. Maiste kaasettekannet.
Linn võidab selle operatsiooni pealt 3000 krooni, see on oksjonil osalemise tasu. Midagi on ikka linnakassasse laekunud.
See on linnavalitsuse poolt heauskne žest.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

REPLIIK:
Istungi juhataja A. Väli avaldas arvamust, et ilmselt on tegemist liigse kiirustamisega, sest õiguskomisjon pidi selle eelnõu menetlemiseks täiendava koosoleku ja linnavalitsuse poolt ei ole tähtaegselt eelnõud volikogule esitatud, nii nagu volikogu reglement ette näeb. Kuna on tegemist väga suurte summadega, siis volikogu võttis küsimuse päevakorda.

Istungi juhataja A. Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
Vastu võtta Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 74 “Kinnisasja Lossiplats 6, Haapsalu avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 17

Projekti “Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine” kaasrahastamine

KUULATI aselinnapea M. Schwindti ettekannet.
Projekti “Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine” kohaselt peavad osalevate omavalitsuste volikogud võtma vastu otsuse projekti kaasrahastamise ja kasusaaja määramise osas. Projekti ajakava kohaselt peavad otsused olema esitatud oktoobri lõpuks. Novembris saadab Vabariigi Valitsus rahastamistaotluse Euroopa Komisjonile.

Otsusest selle kohta, kes märgitakse rahastamistaotluses kasusaajaks, sõltub käibemaksu küsimuse lahendus. Käibemaksukohustuslasel on investeeringutelt võimalik käibemaks tagasi saada. Eelnõu kohaselt peaks Haapsalu linn kaasfinantseerima projekti 10% ulatuses 7,5 milj krooniga ja seda vastavalt 2005. aastal 800 000 kr, 2006. a 3,7 milj kr, 2007. a 3 milj kr.
Palume eelnõu heaks kiita.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige M. Maiste. Mis takistas selle eelnõu volikogu reglemendi nõuetekohast teed mööda volikogule esitamist?
Vastas M. Schwindt. Võib-olla oli siin väike möödalaskmine ajagraafikute osas. Haapsalu Veevärk AS nõukogu koosolek oli planeeritud 24. oktoobriks, kus otsustati, et küsimus tuleb esitada eelnõuna volikogule otsustamiseks.
Nõukogu koosolekul selgus ka, et tuleb kiirustada, kuna projektis olev tähtaeg oli novembrikuus, ja kui ei oleks täna päevakorda võetud, ei oleks me suutnud ka tähtajast materjale esitada.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe J. Kanepi kaasettekannet.
Raha on jagatud pika perioodi peale, siduv ka järgmisele volikogu koosseisule. Maksta tuleb vaid 10%, see on linnale soodne.

Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja A. Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
vastu võtta Haapsalu linnavolikogu määrus nr 23 “Projekti “Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine” kaasrahastamine (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu aseesimees