NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu								28. november 2003 nr 14

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 16.40.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 18 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

Istungi külalised: Umani linna delegatsiooni liikmed, kellega eile sõlmiti koostööleping.

ARUTATI istungi päevakorra projekti.
OTSUSTATI täiendada linnavalitsuse kirjaliku taotluse alusel päevakorrapunkti nr 6 “Haapsalu linna osalemine asutatavas Sihtasutuses Läänemaa Kutseõpe” lisades kaasettekandjaks SA Läänemaa kutseõpe juhataja Triin Laasi.
Teisi ettepanekuid päevakorra suhtes ei olnud.

Häältega poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud
OTSUSTATI kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 14. istungi päevakord:

1. Volikogu liikme Sulev Vare arupärimine
Ettekandja				linnapea

2. “Haapsalu linna arengukava 2004-2009. a” vastuvõtmine, teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			kommunaalkomisjon
					kultuurikomisjon, rahanduskomisjon, õiguskomisjon

3. Haapsalu Linnavolikogu 20.12.2002 määruse nr 1 “Alkoholi jaemüügi reguleerimine ja alkoholiga kauplemise aja piiramine” muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			politseiprefekt Margus Sirts
õiguskomisjon

4. Maaüksusele aadressi määramine (Jaama 32, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

5. Haapsalu Linnavolikogu 25.03.1994 otsuse nr 36 ja 27.05.1994 otsuse nr 48 muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

6. Haapsalu linna osalemine asutatavas Sihtasutuses Läänemaa Kutseõpe
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			SA Läänemaa Kutseõpe juhataja Triin Laasi
rahanduskomisjon
					kultuurikomisjon

7. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Raudtee 2 ja 18, Haapsalu detailplaneering)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Volikogu liikme Sulev Vare arupärimine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Volikogu liikme Sulev Vare arupärimise tekst:
Haapsalu Linnavolikogu poolt kinnitatud “Linnavara võõrandamise kord” (30.05.1997) sätestab (p 9.1), et kinnisvara puhul, samuti vallasvara puhul väärtusega üle 250 000 krooni otsustab võõrandamise linnavolikogu. Sama õigusakti p 13.1 sätestab ka linnavara võõrandamise viisi nõude volikogu otsuses.

Haapsalu Linnavolikogu, oma otsusega nr 92 (23.02.2001), on otsustanud Ungru tee krundid võõrandada avaliku enampakkumise korras.
Miks ja milliste volituste alusel sõlmis Haapsalu Linnavalitsus OÜ Bauser Investiga kruntide müügi eellepingu enne ülalnimetatud linnavolikogu otsuse (nr 92 23.02.2001) muutmist?

Vastuseks arupärimisele teatame, et Haapsalu Linnavolikogu 23.01.2001.a. otsusega nr 92 pandi müüki linnale kuuluvad hoonestamata maatükid Haapsalus Ungru teel. Võõrandamise viisiks nimetatud otsuse kohaselt oli avalik enampakkumine.

Eelmine linnavalitsus kuulutas kinnisasjade enampakkumisest korduvalt, kuid ostja leidis vaid üks kinnistu. Tänavu müüdi veel üks krunt.

Linnavalitsus saatis kinnisvaraarendajatele ja elementmajade tarnijatele informatsiooni üleskutsega teha koostööd Ungru elurajooni arendamisel. Sellele informatsioonile reageerisid suuliste pöördumistega mitmed arendamisest huvitatud elementmajade tarnijad, sealhulgas OÜ Bauser Invest.

Viimane palus oma suulisele pöördumisele linnapoolset tagasisidet. Selleks sai kirjalik Kokkulepe, et linnavalitsus pöördub volikogu poole eelnimetatud volikogu otsuse (23.01.2003, nr 92) muutmise ettepanekuga.

Kokkuleppes, mis oli vastuseks ettevõtja pöördumisele, sätestati, et linn korraldab kinnistute müüki avaldajale juhul, kui volikogu sellekohase otsuse vastu võtab, s.t linnavalitsus võttis kohustuse esitada vastav eelnõu volikogule. Eelnõude koostamine ja volikogule esitamine, sealhulgas kehtivate volikogu otsuste muutmiseks, vastab linnavalitsuse pädevusele vastavalt Kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele.

Vastava eelnõu kokkulepitud lubaduse täitmiseks suunatud müügiks linnavalitsus ka volikogule k.a augustis esitas. Eelnõu menetlemise käigus, kaaludes veelkord linna huve ja soovides reaalset eesmärgi saavutamist kinnistute hoonestamiseks potentsiaalse ostja poolt, võttis linn esitatud eelnõu tagasi ja kaalub käesoleval ajal kinnistute arendamist muul viisil.
Linnavalitsus soovib saavutada lõppeesmärki, milleks on nimetatud ala tegelik hoonestamine ja elamukvartali kujunemine mõistliku ajaperioodi jooksul.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liikme Sulev Vare  küsimused.
1.	Millisest Haapsalu põhimääruse punktist lähtusite lepingu allakirjutamisel?

Vastas T. Kallasvee. Kokkulepe oli tingimuslik, esimene punkt sisaldades tingimust, et kogu leping saab jõustuda siis, kui volikogu võtab vastu vastava otsuse. Tegutsesin vastavalt linna põhimäärusele ja vahendasin ettevõtja soovi Haapsalu Linnavolikogule. 

2.	Olen lepingut lugenud. Sellist punkti sees ei ole. Küsimus: kas firmaga lepingut sõlmides kontrollite ka firma tausta? Mul on suhteliselt uus Äripäev, kus OÜ Bauser Invest on inkasso firma nimekirjas kui maksujõuetu firma.

Vastas T. Kallasvee. Me kontrollime tausta.  OÜ Bauser Investiga oli 30. septembrist kõnealune leping lõpetatud.

3.	Kas kirjalikus vormis?

Vastas T. Kallasvee. Leping on lõpetatud kirjalikus vormis ja arhiveeritud elektroonilises asjaajamises.

OTSUSTATI:
võtta linnapea Teet Kallasvee vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 2

“Haapsalu linna arengukava 2004-2009. a” vastuvõtmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Peale esimest lugemist koostasime ja lisasime arengukava realiseerimise plaani. Linnavalitsus toetas juhtivkomisjoni esitatud muudatusettepanekuid.

Käesolevaga palume arengukava perioodiks 2004-2009. a vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Andres Lipstok.
Realiseerimise plaanis on objektidele maksumus välja toomata. Vähemalt 2004. aastaga seotul võiks kirjas olla selleks kulutatav summa. See teeks hindamise ja jälgimise konkreetsemaks. 
Kas oleks võimalik arengukava eelnõud selles osas täiendada? Volikogu võiks eelnõu lugemisel aja maha võtta?

Vastas J. Kurba.
Ei vaidle, kuid arvan, et täiendamisega võib minna detailideni. Täiendada on võimalik, kuid näiteks linna juubeliüritustele kuluvad summad vaadatakse üle juubelikomisjoni poolt ja eelarvet tänaseks koos ei ole.
Siin on meie soov-unelmad, millel praegu ei ole veel katet. Summad tulevad projekti kirjutamise käigus.

Volikogu liige Sulev Vare.
Kas keegi on üritanud maksumust kokku arvutada? Projektide kirjutamisel peab olema teada maksumus.

Vastas J. Kurba.
Hinnangud on osaliselt ja sellisena, nagu oleme osanud neid lahti kirjutada. Loodame, et ehk õnnestub ka eurorahadest katta. Suuri lootusi paneme projektide kirjutamisele. 
Linnavara müügist saadavat tulu ei ole õige sisse kirjutada.

Volikogu liige A. Lipstok (2).
Kas linnavalitsus nõustub, et 2004. aasta tööde rahalised vajadused peaksid täna olema arengukavas kirjas? Arvan, et muidu ei ole mõtet arengukava vastu võtta.

Vastas J. Kurba.
Nõustun.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Arengukava kohta on kriitikat palju. Tuleb pinev mõttetöö enne menetluse lõpetamist. Kommunaalkomisjon esitas muudatusettepanekud (lisatud). Initsiatiiv esitamiseks tuli linnavalitsuselt.
Ettepanek: toetada muudatusettepanekuid ja eelnõu võtta vastu täiendatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.

Volikogu liige A. Lipstok.
Kas raudtee kohta on arvutused olemas? Tean, et maksab palju, see on palju räägitud teema. Teades Euroopa Liidu suhtumist raudteesse. Suhtumine tuleks saada meie jaoks positiivseks. Ei piisa linna arengukavasse sissekirjutamisest, tuleks siduda ta suuremate projektidega.

Vastas T. Hein.
Muudatusettepanekut tehes ei mõelnud me, et peaksime probleemi lahendamiseks hakkama linnaeelarvest kulutusi tegema. Et projekt võiks tulla rahastamisprogrammi, seda riiklikul ja Euroopa Liidu struktuuride tasemel, kohalike omavalitsuste arengukavas, keda liiklus raudteel huvitab.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: võtta vastu määrusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: lõpetada teine lugemine ja eelnõu vastu võtta.

Küsimused kaasettekandjale.

Volikogu liige S. Vare.
Kas komisjon arutas arengukavaga seonduvat üldsummat?

Vastas J. Kanepi.
Arutasime ja on küsimist väärt. Väga peenelt lahtikirjutatud arengukavaga jääksime arengult maha.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Õiguslikult on raske midagi arutada, seetõttu komisjon ei võta mingit seisukohta.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.

Volikogu liige Andres Lipstok.
Minu küsimused ei ole norimiseks. 2004. aasta linnaeelarve on kohe arutamisele tulemas. Maht on teada. 2004. aasta tegemistes on planeeritud mitmeid tähtsaid tegevusi, kuid numbrite puudumine jätab soovida. Teades, kui palju üks või teine asi maksab, on kergem arengukava lugeda seda nii meil kui ka linnakodanikel. Erakapitali kaasamist tõepoolest ei saa planeerida.

Ettepanek: täna arengukava mitte vastu võtta. Las linnavalitsus täidab arengukava vastavate numbritega ja esitavad eelnõu vastuvõtmiseks detsembrikuu istungile.

Volikogu liige Sulev Vare.
Avaldan tänu arengukava koostajatele.

Ettepanek: täna arengukava mitte vastu võtta, teeme oma töö lõpuni ja linnavalitsusel kasvõi 10%-lise täpsusega tegevused ära hinnata. Hinnanguline number on väga oluline edaspidisel rahastaja otsimisel.

Volikogu liige Toivo Hein.
Ma ei ole juriidilise hinnangu andmiseks võimeline.

Ettepanek: võtame täna arengukava vastu ja täiendame töö käigus.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
HÄÄLETATI: poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Lõppsõna.
Linnapea Teet Kallasvee.
Tänan volikogu liikmeid Andres Lipstokki ja Sulev Varet ettepanekute eest. Kindlasti on Lipstoki kogemused ja nõuanded asjalikud. Andes endale aru, pean tõdema, et peasüüdlane on olnud ajahäda. Arengukava on pidevalt täiendamist vajav dokument.

Ettepanek: täna eelnõu vastu võtta ja detsembrikuu istungil esitab linnavalitsus eelnõu arengukava täiendamiseks.

ARUTATI muudatusettepanekuid. Muudatusettepanekud leidsid toetuse. Hääletamist ei nõutud. 

Volikogu reformierakonna fraktsiooni esimees Urmas Sukles esitas kirjaliku ettepaneku katkestada eelnõu lugemine (protokolli juures).

HÄÄLETATI: poolt 8, vastu 10 volikogu liiget.
Ettepanek lükati tagasi.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku eelnõu lõpphääletusele.
Linna arengukava vastuvõtmiseks on vajalik koosseisu enamushääli, seega 11 poolthäält.

HÄÄLETATI:
poolt 10 volikogu liiget, vastu 7.

Eelnõu ei saanud enamushääli.
OTSUSTATI:
eelnõu “Haapsalu linna arengukava 2004-2009. a” vastuvõtmine” tagasi lükata ja sellega langes ka volikogu menetlusest välja.

Päevakorrapunkt nr 3
 Haapsalu Linnavolikogu 20.12.2002 määruse nr 1 “Alkoholi jaemüügi reguleerimine ja alkoholiga kauplemise aja piiramine” muutmine

KUULATI linnasekretäri Kristel Jupitsa ettekannet.
Alkoholiseaduses on kohalikul omavalitsusel lubatud kehtestada piiranguid alkoholi jaemüügil, tehes seda müügi kellaaegade, sortimendi, müügikohtade ja müügivormi osas.

Käesolev eelnõu on esitatud eesmärgiga jätkata Haapsalus pikka aega hästi toiminud alkoholi jaemüügi ajalise piirangu tava. Eelnõu sisu on mitte lubada alkoholi jaemüüki õhtul kella üheksast kuni hommikul kella üheksani ka 2004. aastal.

Eelnõu erineb osaliselt praegu kehtivast regulatsioonist. Nimelt, toetudes Lääne Politsei-prefektuuri taotlusele 31.10.2003 nr LN 3.1-16.2/4431, teeme ettepaneku, pikendada hommikust müügikeelu aega kella seitsmelt kella üheksani hommikul. Peame õigeks, et ei ole linnaelanike huvides ega hädavajalik võimaldada enne tööpäeva algust osta alkohoolseid jooke.

Politseilt saadud seisukoha kohaselt on alkoholi müügipiirang linna avaliku korra paranemisele tuntavalt kaasa aidanud. Politsei väitel on üldreeglina meie tänavapildist kadunud joobnud inimesed. Samuti on vähenenud väljakutsed peretülide, mille põhjuseks on sageli alkohol, lahendamiseks.

Müügipiirangu jätkamise idee - preventiivne avaliku korra kindlustamisele kaasaaitamine ühes kohvikukultuuri jätkuva arendamisega - ei ole muutunud, seda peaks linnavalitsuse arvates jätkama.
Sama teed on läinud ka ümbruskonna vallad (Ridala, Taebla), kusjuures Taeblas on ajaline piirang karmim.

Põllumajandusministeeriumi tellimisel on Eesti Konjunktuuriinstituudi poolt tehtud uuringute põhjal uurimus, mille põhjal selgus, et 2002. aastal müüdi Eestis kanget alkoholi 10,07 liitrit iga elaniku kohta, veini 7,5 liitrit. Käesoleva aasta osas on kõikides gruppides numbrid tõusnud. Toodud arvud ei sisalda illegaalse alkoholi tarbimist. Eraldi uuring on turistide poolt ostetav alkohol.
2003. aastal on küsitletud Lääne-Eesti elanikke ja selgus, et 56% ei poolda piiranguteta müüki, soovivad piirata müügiaega. 19% pooldab liberaalset alkoholi müügipoliitikat. 24 tunnise müügiga ei ole nõus 64% küsitletutest ja 22% soovis ööpäevast müüki. 
Kanget alkoholi tarbib kolm korda kuus 15% naisi ja 40% mehi; kolm korda nädalas 1% naisi 6% mehi. Iga päev joob õlut 13% mehi, kusjuures see on piirkonna uuringutest Eestis kõige kõrgem protsent. Kolm korda kuus õllejoojaid on 28% mehi.
Vanuse järgi 0-29. aastaste alkoholi tarbimine kolm korda kuus 28%, kaks korda nädalas 1%, 30-49. aastased kolm korda kuus 25%, 50-64. aastased 26%.

Volikogu liige Kai Tennisberg esitas kaks muudatusettepanekut. Volinik soovib tuua müügi alguse ühe tunni võrra varasemale kellaajale – praeguse kella 9 asemel alustada müüki kell 8. Põhjendus: kauplused avatakse kell 8. Ettepanek sai esitaja poolt hästi ära põhjendatud ja linnavalitsus toetas Tennisbergi muudatusettepanekut. Teine ettepanek oli muuta määrus ajatuks ja ettepanek sai linnavalitsuselt toetuse.

Linnavalitsusega on tihedat koostööd teinud Lääne Politseiprefektuuriga.
Palume eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige A. Lipstok.
Linnavalitsuse ja volikogu eelmine koosseis kaalus põhjalikult, kui tehti otsus viia Haapsalus sisse alkoholipiirang just selliselt nagu määrus hetkel kehtib.
Kas ja miks linnavalitsus toetas muudatusettepanekut, et alkoholi võib kätte saada hommikul tund aega varem? Mis nüüd muutunud on?
Vastas K. Jupits. Volikogu liige K. Tennisberg veenis linnavalitsust üsna veenvalt, et kell 8 on korralikud inimesed juba tööl. Kell 8 avatakse poed, kus on müügil alkohoolsed joogid. Ka ettevõtjate huvides on hea, kui ei pea ühe tunni keeluaja tõttu kaste tõstma.

Volikogu liige A. Lipstok (2).
Kas politseiprefekt toetas muudatusettepanekut?
Vastas K. Jupits. Politseiprefekt ei viibinud arutelu juures.

KUULATI politseiprefekt Margus Sirtsu kaasettekannet.
Politsei ülesanne ei ole ainult võitlemine õigusrikkumistega. Teeme ettepanekuid organitele, et neid küsimusi reguleeritaks.
Alkoholi tarbimist on uuritud üle Euroopa. Liigne tarbimine on otseselt seotud kuritegevusega. Meie maakonna valdades on alkoholi müügile kehtestatud mitmeid piiranguid. Üle Eesti on mitmes linnas piirangud ja kõik on arvamusel, et otsused on õiged ja tulemused positiivsed. Ülejoonud inimesed ongi need, kes saadavad korda õigusrikkumisi.

Haapsalus on alkoholi müügipiirang toonud kaasa rahulikuma õhtuse ja öise linnapildi. Tänu seadusandlusele on palju muutunud. Elektroonika aitab politseil olla operatiivsem.

Ajalehes oli artikkel, kus tõstatati küsimus, kas alkoholi müügi piiramine ei ole vastuolus inimese vabaduse piiramisega või ettevõtluse piiramisega. Samas on kodanikelt tulnud ettepanekuid rakendada veel karmimaid piiranguid. Kella 21-10-ni peetakse õigeks mitte müüa alkoholi. 
Täielik alkoholi müügipiirang võiks olla kella 4-10-ni. Euroopas on alkoholi müügil väga ranged piirangud, seda eesmärgil, et ettevõtja tahab osta tublit tööjõudu.

Tean, et volikogule saabus Niine tänava elanikelt kiri, mida arutasime õiguskomisjoni koosolekul koos linnavalitsusega. Jutt on Pauli Pubist, sealsest müügikorrast, klientidest. Kahjuks on pubit külastavad isikud sageli haldusregistris ja kuritegevuse registris figureerijad. Kahjuks on pubi ümbruses inimesi, kes teenivad endale alkoholi ostmiseks raha alaealistele suitsu ostmisega.
2002. aastal oli Pauli Pubisse 36 väljakutset, 2003. aasta ei ole veel lõppenud ja on registreeritud 48 väljakutset.

Volikogu oma määrusega saab abistada probleemi vaoshoitust. Politsei suudab volikogu määruse alusel palju enam korda hoida.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Lauri Luik. Kas politseil on nägemus, kuidas lahendada alaealistele alkoholi müük Karja poes?
Vastas M. Sirts. Volikogu otsused on ennetavad, neid on vaja. Politsei saab tugevdada kontrolli. Kahjuks politsei tegeleb tagajärjega.

Volikogu liige Jelena Zolotova. Kui alkoholimüük baarides tohib kesta kella neljani, siis ei saa linnaelanikud kella neljani ööseti magada. Lõpplahendus saab olla vist ainult kohtus?
Vastas M. Sirts. Pauli Pubi asub elamukvartalis, seaduses on nõrk koht sees. Teised baarid asuvad väljaspool elamurajooni, seetõttu ei ole probleem nii terav.

Volikogu liige Kalju Aigro. Alaealiste nimesid ei teatata ajalehe kaudu. Kas puudub vastav statistika?
Vastas M. Sirts. Statistika on olemas. Andmed koos vanemate nimedega jm. Loodame, et üldjuhul alaealine ei ole teinud õigusrikkumist pahatahtlikult. Trahvime, vaatame, et perekonna toidulauale liiga ei tee. Nendega tegeleb alaealiste komisjon, linnavalitsuse vastav ametnik, politsei ise. Peame tegeleme vastavalt seadusele ja kõik peab olema tõestatud.

Volikogu liige J. Zolotova. Kas politsei organiseerib reide koolide diskoõhtutel?
Vastas M. Sirts. Jah. Saadame ka erariides oma töötajaid ja spetsiaalselt palgatud töötajaid. Mujal maailmas ei tegele sellega politsei. Kui meile teatatakse vähe aega ette, siis alati ei jõua tegutseda.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Komisjonile laekus volikogu liikmelt Kai Tennisbergilt kaks muudatusettepanekut. Komisjon pidas õigeks toetada tähtajatut määruse piirangut. Nõustuti, nii nagu eelnõu algatajagi, hommikuse kellaaja nihutamist ühe tunni võrra varasemaks.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu koos esitatud muudatusettepanekute sisseviimisega.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.

Volikogu liige Kai Tennisberg.
Esitasin muudatusettepanekud põhjusel, kuna mind sügavalt häiris, et igal aastal peab volikogu tulema nii selge ja arusaadava küsimuse juurde uuesti tagasi, kui on seda alkoholi liiga hõlbus kättesaamine. Kes ette mõelda ei oska, sellel ei ole vaja alkoholi igal hetkel kätte saada.
Kahjuks on veel inimesi, kes arvavad, et piirangut üldse ei ole vaja. Arvatakse, et ega piiranguga kuskile ei jõuta, tuues negatiivseks näiteks Gorbatšovi kuiva seaduse aega. Arvan, et see ei olnud hästi läbi viidud, teeme meie seda paremini. Alkoholi tarbimise tõus on masendav.
Ära saame teha vaid selle grupi osas, kes ei ole alkoholi sõltlased, ennekõike tuleb pöörata tähelepanu lastele.

Sõnavõtja tutvustas alkoholi liigtarbimise probleemi rahva tervise näitajate osas, samuti küsitlustulemusi Tartu õpilaste alkoholi kättesaadavuse ja tarbimise kohta (tabelid paberkandjal protokolli juures). 
Tartus läbiviidud küsitluse tulemusena selgus, et 11. klassi poisid saavad alkoholi osta 84% juhul poest ja tarbib seda kooli pidudel, ka tänaval. 12 klassi poisid tarbivad alkoholi lisaks ka kodus, ilmselt loetakse neid täiskasvanuiks.

On arvamusi, et kui kauplustele pannakse ranged müügipiirangud, siis töötavad aktiivsemalt salaurkad. Selle küsimusega peab tegelema politsei, sest see on seadusevastane. Pauli Pubi on meil omaette probleem, sellele saab ehk kasvõi kohtus kunagi lahenduse.

Mis puutub sellesse, et riigil jääb alkoholimüügist saadav tulu saamata, siis tean, et alkoholist saadav kasum on 4-5 korda väiksem, kui see, mis kulub otseselt alkoholi tagajärjel tervisehädade ravimisse. Vägivaldsed surmad, mis on põhjustatud alkoholi liigtarbimisest: Eestimaal ligi 5 miljonit krooni läheb ainuüksi kohtumeditsiini ja lahangute jaoks. On arvamusi, et sisemajanduse kogutoodangust läheb 5-6% alkoholi tagajärgede likvideerimiseks, sõjaväele paneme 2%. alkoholile 6%.

Ettepanek: toetage muudatusettepanekuid, siis ei pea me aastast aastasse sama probleemi juurde tagasi tulema. Piirang on vajalik, siis jääb vähemalt mingi osagi alkoholist tarbimata.

Rohkem sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
HÄÄLETATI: poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Volikogu liige Sulev Vare esitas muudatusettepaneku täiendada eelnõu punkti 1 ning keelata linnas alkoholiga kauplemine kella 04-08-ni (protokolli juures).

Õiguskomisjoni esimees M. Maiste tegi ettepaneku teha vaheaeg, et komisjon saaks ettepaneku läbi arutada.

Vaheaeg kell 15.19-15.24.

Volikogu liige S. Vare teatas, et võtab muudatusettepaneku tagasi.

Lõppsõna.
Linnapea T. Kallasvee. Linnavalitsus toetas muudatusettepanekut. Ka valitsuse liikmete seisukohad olid erinevad. Me ei laitnud ettepanekuid maha ja soovisime prefektiga oma seisukohad läbi arutada. Arvasime, et las hommikune õllejooja saab oma õlle kätte, nn rullnokad saavad oma Pauli Pubist. Igal ettepaneku tegijal on omamoodi õigus, tuleb tulla ettepanekutega välja ja tundi saab edasi-tagasi lükata.

Muudatusettepanekute läbivaatamine.
Volikogu toetas juhtivkomisjoni ettepanekut toetada K. Tennisbergi esitatud kahte muudatusettepanekut. Hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani lõpphääletamisele ettepaneku toetada eelnõud muudetud kujul, kirjutades sisse muudatusettepanekud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 24 “Haapsalu Linnavolikogu 20.12.2002 määruse nr 1 “Alkoholi jaemüügi reguleerimine ja alkoholiga kauplemise aja piiramine” muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Maaüksusele aadressi määramine (Jaama 32, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Riigi Maa-amet pöördus Haapsalu Linnavalitsuse poole maa riigi omandisse jätmise taotlusega. Taotletaval ca 2200 m2 suurusel maal, mis asub Lihula maantee ja Jaama tänava nurgal (nn suur auk) senini aadressi määratud ei ole. Maaüksuse registreerimiseks maakatastris ja kandmiseks linna maamaksuregistrisse on oluline, et maaüksusel on aadress. Pädevus selleks on linnavolikogul.

Maa-ameti taotlus on esitatud maaüksusele, aadressiga Jaama 32, Haapsalu. Määratav aadress vastab kohanimeseaduses sätestatud nõuetele. Viimane olemasolev paarisnumbriga aadress on Jaama 30. Katastriüksuse Jaama 30 ja määratava maaüksuse Jaama 32 vahel ei ole aadressi vajavaid objekte.

Palume eelnõu määrusena vastu võtta.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Lõppsõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 25 “Maaüksusele aadressi määramine (Jaama 32, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Haapsalu Linnavolikogu 25.03.1994 otsuse nr 36 ja 27.05.1994 otsuse nr 48 muutmine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Eelnõu hõlmab volikogu põhimõttelist seisukohamuudatust Haapsalu vanalinnas asuvate puumajade omandiõiguse osas.

1994. a volikogu I koosseis otsustas mitte lubada erastamisele erastamisväärtpaberitega ja ette kindlaks määratud hinnaga neid aastaid tagasi algselt pereelamuteks ehitatud maju kaugema eesmärgiga hiljem need reaalse raha eest turuhinnaga võõrandada.

Eeldati, et linn suudab maju korras hoida. Praktika on näidanud vastupidist, lisavahendeid leitud ei ole ja üürist laekuva raha arvelt maju remontida pole õnnestunud. Haapsalu Linnavalitsus on ka 2004. a eelarvest võimetu investeerima munitsipaalelamufondi parendamisse. Samas on suur osa puumajadest sellises olukorras, kus hädavajalike remonttööde edasilükkamine muudab nendes elamise kvaliteedi vägagi küsitavaks või mõjub see laastavalt kogu ehitise “tervisele”. Sellest lähtuvalt teeb linnavalitsus volikogule ettepaneku võtta vastu põhimõtteline otsus asuda lahendama eelpoolmainitud probleemi.

Linnavalitsus on seisukohal, et ei ole otstarbekas kauem lasta majadel laguneda. Linna poole on korduvalt pöördunud ka osa sealseid üürnikke, kes sooviksid oma vahendeid kaasates oma eluruumid korda teha. Inimesed aga ei taha enne elamuid remontida, kui nad pole saanud omanikeks. Seetõttu peame vajalikuks seada korteriomandid ja ühe tehinguna korteriomandid (korter koos maaga) erastada. Ajaliselt on see pikk protsess ja reaalse erastamiseni jõuame 2004. aastal. Erastamine toimub Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud hinnaga, nagu varasem korterite erastamine, tasuda saab erastamisväärtpaberites. Ostueesõigus on üürnikel.

Käesolevas eelnõus sisalduvad elamud on esimene osa kogu tegevuste kavast. Linnavalitsus on käeoleva aasta augustis koostanud taotluse Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise Sihtasutusele KredEx lisavahendite saamiseks, et lahendada sundüürnike eluasemeprobleemi Haapsalu linnas.
Kuna see projekt näeb linnale ette 50%-list  omaosalust ja lähiaastate eelarve otsefinantseeringuid sellistes mahtudes ei võimalda, on projekt näinud ette katta omafinantseerimiskohustuse munitsipaalvara müügist saadavast tulust. Teisisõnu, linn arendaks edasi 1994. a volikogu mõtet ja kasutaks osaliselt praegu erastamisele mittekuuluvaid kinnistuid, mille maa väärtus ületab oluliselt seal asuva ehitise väärtuse (ehitis on amortiseerumise tõttu praktiliselt elamiskõlbmatu) või siis on asukohastrateegiliselt atraktiivne kinnisvaraobjekt või milles elavad üürnikud ei ole erastamissuutlikud, mainitud projekti omafinantseerimise osana, müües need kinnistud avalikel enampakkumistel, eeldusel, et nendele üürnikele antakse linna poolt teised eluruumid.

Kui seni olid erastamise võimalusest ilma jäänud 52 vanalinna puumaja või korteri elanikud (kokku 101 peret), siis uue kava alusel kahaneks see nimekiri tõenäoliselt 10 - 15 objektini. Linnavalitsus alustas juba septembris eeltööd, et selgitada elanike vajadusi ja võimalusi oma eluasemete parendamisse. Selle töö tulemusena tekkis ka käesolevas eelnõus mainitud majade kogum, mis täna on nii juriidiliselt kui elanike valmisolekut arvestades erastamiseks küps. See töö aga jätkub, et kogu munitsipaalelamufondi osas vastu võtta selgeid, nii elanikele kui ka linnale mõistlikke otsuseid. Sotsiaalosakonna käsutuses olevast infost lähtuvalt on meil alust arvata, et kõik sealsed elanikud ei ole täna erastamis- või investeerimissuutlikud ja seetõttu peab linnavalitsus nägema ette ka arengusuunad ning renoveerimisvahendid reaalselt munitsipaalomandisse jääva elamufondi osas. Sellise raamkava alusel peaks 2004. aasta jooksul eluruumide erastamine Haapsalu linnas jõudma munitsipaalelamufondi osas lõppfaasi.

Leiame, et Haapsalu linna huvides on korda saada amortiseerunud elamud ja anda uutele omanikele (sh tänastele üürnikele) võimalus oma elamistingimusi parendada ning palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Õiguskomisjon ei lükanud eelmine kord eelnõud tagasi, palusime täiendada seletuskirja. Ka tänane seletuskiri sisaldab 50% majade kohta seletust ja jäävad nn õhku rippuma.

Komisjoni ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Lõppsõna.
Linnapea T. Kallasvee teatas, et eelnõu juurde kuuluvas seletuskirjas on kõik kirjas, mida juhtivkomisjon soovis teada.

Õiguskomisjoni esimees M. Maiste. Soovis linnavalitsusele jaksu otsuse elluviimisel. Teatas, et eelmine linnavalitsus lükkas pidevalt küsimuse lahendamist edasi.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 75 “Haapsalu Linnavolikogu 25.03.1994 otsuse nr 36 ja 27.05.1994 otsuse nr 48 muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalu linna osalemine asutatavas Sihtasutuses Läänemaa Kutseõpe

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Viimastel aastatel toimunud arengute läbi Eesti kutsehariduse valdkonnas on välja kujunemas olukord, kus kutsehariduse andmine koondub üha enam ja enam 8 suurde kutseõppekeskusesse. Haridus- ja teadusministeeriumi kava kohaselt Läänemaale kutseõppekeskust kavandatud ei ole, mistõttu kutsehariduse andmine noortele Lääne maakonnas tõenäoliselt hääbub.

Ilmingud taoliseks negatiivseks arenguks on juba täna ka selgelt olemas:
1)	õppekohtade täituvus Taebla KKK-s näitab pidevat langustendentsi ja moodustab käesoleval õppeaastal ainult 60% kogu õppekohtade täituvusest;
2)	õpetatavad erialad on nõrgalt seotud maakonna tööturu vajadustega, mistõttu süveneb tendents, et kutsekooli lõpetanud noored jäävad peale kooli lõpetamist töötuks, teisalt ei jätku Läänemaa ettevõtjatel kvalifitseeritud tööjõudu;
3)	kutsehariduse rahastamisel pearaha põhimõttel ei suuda Taebla Kutsekeskkool oma praeguses hoones ja väheneva õpilaskonnaga ellu jääda, seega ootaks tõenäoliselt kooli ees sulgemine 2005. a.

Kuna olukord on üsna murettekitav ja pärsib kogu piirkonna arengut, tegi SA Läänemaa Arenduskeskus ettepaneku Lääne Maavalitsusele, Läänemaa Omavalitsuste Liidule, Ridala Vallavalitsusele, Haapsalu Linnavalitsusele, Taebla Kutsekeskkoolile ja Läänemaa Puuetega Inimeste Kojale luua maakonda SA Läänemaa Kutseõpe eesmärgiga kindlustada ühiselt koos kohalike ettevõtjatega  kutsehariduse andmise jätkumine Läänemaa noortele. Ettevõtjate poolt esindab sihtasutuse võimalike asutajate ringis AS Uuemõisa Invest.

Sihtasutuse tegevuse eesmärgiks oleks:
1)	tagada regionaalsest tööturu vajadusest lähtuva kutsehariduse jätkusuulik arendamine Haapsalus kutsehariduskeskuse väljakujundamise teel Haapsalusse ületoodava Taebla Kutsekeskkooli baasil;
2)	edendada kohalikku tööhõivet  läbi mitmesuguste koolitusprogrammide ja tööturule integreerumist toetavate tugiteenuste osutamise väikese konkurentsivõimega isikutele nagu seda on puuetega inimesed ja oma õpingud katkestanud noored.

Haapsalu linn, olles suurimaks omavalitsuseks maakonnas, näeb oma huvi sihtasutuse asutamiseks eelkõige linna noortele võimaluste säilimises neile sobiva kutse omandamiseks. Teisalt annab loodav sihtasutus linnale võimaluse realiseerida linna arengukavas esile toodud arenguvajadusi tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse edendamiseks.

SA Läänemaa Kutseõpe asutajate rahalise sissemakse suuruseks 5 suuremal asutajal on igaühel 50 000 krooni, loodava sihtasutuse kogueelarve kuni septembrini 2004 on 260 000 krooni. Sihtasutuse Läänemaa Kutseõpe edasine tegevus jätkub projektipõhiselt ning mitmesuguste koolitus- ja nõustamisteenuste tasulise osutamise kaudu.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI SA Läänemaa Kutseõpe juhataja Triin Laasit, kes tutvustas oma nägemust SA Läänemaa Kutseõpe (elektrooniliselt protokolli juures).

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige S. Vare. Kas Taebla Kutsekooliga saab olema juriidiline side?
Vastas T. Laasi. Suhte fikseerimine ei ole esialgu vajalik. Sellel teemal on arutletud.

Volikogu liige U. Sukles. Mis saab siis, kui Uuemõisa Invest ja Haridusministeerium ei saavuta kokkulepet?
Vastas T. Laasi. Kui ei saavutata kokkulepet, saab Taeblas jätkata. Taebla kui maakonna ainuke kutsekool, saab taotleda riigilt täiendavat raha. Areng on ka seal võimalik.

Volikogu liige M. Maiste. Kas õppekava saab olema täiendatud nii, et vastaks maakonna ja üldse kaasaja vajadustele?
Vastas T. Laasi. Hädavajalik on siduda õppekava tihedalt koostöösse ettevõtjatega. Õppekvaliteet saab olema käsikäes õpetaja kvaliteediga. Haapsalu Kolledž on valmis lisama eriala, et tagada meile õpetajate ettevalmistamine.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Komisjonis toimus põhjalik arutelu, saime palju informatsiooni.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet
Ettepanek: toetada eelnõud esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Lõppsõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 76 “Haapsalu linna osalemine asutatavas Sihtasutuses Läänemaa Kutseõpe” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Raudtee 2 ja 18, Haapsalu detailplaneering)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeering algatatakse Raudtee 18 kinnistu omaniku Aarne Taali taotluse alusel, kes soovib võimalusel osta linnalt ca 400 m2 maad, et liita see olemasoleva kinnistuga (Raudtee 18). Seal asub ka üks objekt, mis on mõnele volikogu liikmele tekitanud peavalu, see on EMEX. Selle territoorium on väike – 757 m2, aga ta kasutab kasutuslepinguga tunduvalt rohkem maad ja aadressi järgi on see Raudtee 16, ulatudes krundini Raudtee 18 – täna on see songermaa, kus algab Raudtee tänava sadevete kraav. Praegusel Raudtee 18 kinnistul asub muinsuskaitsealune sepikoda, mis paikneb kinnistu nurgas. Kaitsealuse objekti kaitsevöönd on 50 m, mis nõuab selles vööndis ehitamise kooskõlastamist muinsuskaitseametiga.
Käesoleva planeeringuga kavandatava uue krundi liitmisel olemasoleva Raudtee 18-ga moodustuks krunt, mis tagaks sepikoja turvalisema haldamise ja arvestaks kaitsetsooniga. Sepikoda jääks piirdeaiaga ümbritsetava krundi keskele. Planeeringuga saab määrata krundile ehitusõiguse ja hoonestamise tingimused, mis arvestaksid nii läheduses asuva elamukvartaliga kui tagaksid ka mälestisele vajaliku hoonestamata puhvertsooni.

Hr Taal on oma vahenditest korrastanud juurdepääsutee piki raudtee territooriumit EMEX-i tagant. Kui detailplaneering valmib, siis saab arutada, kuidas on võimalik sinna tekkivat maariba linnalt võõrandada. Selleks on vastav kord olemas. A. Taal on huvitatud selle riba ostmisest tulevikus.

Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige T. Hein. Kas ma saan õigesti aru, et vaatamata ponnistusest osa muinsuskaitse tsoonist jääb EMEX-i krundile?
Vastas J. Kurba. Ei. Sepikojal on tsoon, kuhu ei tohi rajatisi rajada, st, et ala, mida me täna Taali krundile juurde planeeriksime, tegelikult ei saa sinna ehitada hoonestusõigust. Sisuliselt ei ole kellelgi teisel mõtet osta seda maasiilu.

Volikogu liige M. Maiste. Kas kommunaalkomisjon ei näinud neid materjale füüsiliselt? Kas on võimalik tulevikus tuua detailplaneeringud projektori abil volikogu saali? Siis ei peaks keeruliselt üle rääkima sisuliselt lihtsat asja.
Vastas J. Kurba. Oleme planeerinud tulevikus esitleda detailplaneeringuid stendil. Seekordne kiirus oli tingitud kiirest tööülesannete täitmisest. Vabandan!

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Lõpetamaks minu küsimusest tekkinud teemat, selgitan. Küsimise mõte oli selles, et vaatamata meie otsusele, kas hr Taal tulevikus selle krundi ostab või mitte, soovisin viidata sellele, et kui kaitsevöönd on 50 m, siis sepapaja ja EMEX-i aia vahel jääv maa distants on kindlasti vähem kui 25 m. Kas vaatamata meie algatusele siiski osa muinsuskaitse tsoonist jääb EMEX-i maa peale? Pean õigeks, kui muinsuskaitse nõudmistele alluva objekti ümbritsev tsoon on ühe omaniku käes.

Komisjon arutaskoosolekul põhjalikult küsimust.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Volikogu liige S. Vare. Kas arutame planeeringu sisu või detailplaneeringu algatamist?
Vastas T. Hein. Nii üht kui ka teist. Probleem tuleb lahendada.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige S. Vare. Täna räägime üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamisest. Kes vähegi on kursis planeerimisseadusega, siis teab, et igal planeeringul on avalik arutelu, kus oli võimalus detailplaneeringu sisu üle vaielda. Linnavalitsuse eelnõu on detailplaneering algatada ja see tuleb algatada.

Rohkem sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
HÄÄLETATI: poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Lõppsõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 77 “Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Raudtee 2 ja 18, Haapsalu detailplaneering)” (protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees