NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu								19. detsember 2003 nr 15

Istung algas kell 14.02, lõppes kell 15.02.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 19 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

ARUTATI istungi päevakorra projekti, küsimusi ega parandusi ei olnud.

Häältega poolt 19,vastu ei hääletatud
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 15. istungi päevakord.

1. Haapsalu linna arengukava 2004-2009. a vastuvõtmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

2. Haapsalu linna 2004. a eelarve vastuvõtmine, esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

3. Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise korra kehtestamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

4. Sõidu- ja kõnniteede ehitus- ja remondikulu tasumine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

5. Detailplaneeringu kehtestamine (Suur-Lossi 23/25, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

6. Umani ja Haapsalu linnade vahelise koostöökokkuleppe kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna arengukava 2004-2009. a vastuvõtmine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Tulenevalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest peab igal omavalitsusel olema arengukava. Arengukava on aluseks üldplaneeringu tegemisele ja järgnevate aastate eelarve planeerimisele.

Arengukava projekt on avalikkusele tutvustatud ja eelnõuna menetleti volikogus kahel lugemisel. Tookord volikogu ei võtnud arengukava vastu määrusena. 

Tänaseks esitas linnavalitsus volikogule arutamiseks täiendatud eelnõu ja palume arengukava perioodiks 2004-2009. a vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Volikogu liige Helle Kaljusaar esitas juhtivkomisjonile muudatusettepaneku, lisada arengukava projekti lk 15 olevasse kultuuriasutuste loetellu sõna “raamatukogu”, mis on eelnõust kogemata välja jäänud. Komisjon ja linnavalitsus toetasid ettepanekut täiendada nimetatud loetelu Kaljusaare esitatud kujul.

Ettepanek volikogule: toetada eelnõud koos muudatusettepaneku sisseviimisega ja võtta arengukava projekt vastu määrusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 26 “Haapsalu linna arengukava 2004-2009. a vastuvõtmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna 2004. a eelarve vastuvõtmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Seletuskiri protokolli lisana.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Sulev Vare. Kas kuulsin õigesti, et 2002. aastast ei ole Haapsalu linnavalitsuses palka tõstetud?
Vastas : Schwindt. Jah.

Volikogu liige S. Vare (2). Kas kuskil Eestis on veel sellist linnavalitsust, kus korraga on palk nii palju tõusnud?
Vastas : Schwindt. Sellised asutused on Haapsalu linnas, koolid, lasteaiad, huvikoolid, kultuuriasutused, kultuurimaja – neis on kahe aasta jooksul palk tõusnud oluliselt rohkem.

Volikogu liige Vare täpsustab küsimust. Soovisin vastust linnavalitsuse kohta. Ütlesite, et linnavalitsuse palk tõusis viimati 2002. a, see tähendab, et 2003. aastal ei ole palk tõusnud. Nüüd tahate palka tõsta 21,4%, mis teeb aastas palgatõusuks üle 10%. Küsin uuesti, kas mõnes teises linnavalitsustes on ka palk nii palju tõusnud?
Vastas : Schwindt. Tean vaid, et Pärnu linnavalitsuse eelnõus on ette nähtud 14%-line palgatõus.

Volikogu liige U. Sukles (1). Haapsalu Linnamajanduse AS müügihinnaks olete arvestanud kolm miljonit krooni, kust võtsite hinna?
Vastas : Schwindt. See on miinimumhind, mida võiks küsima hakata. Hinna kujundasime eelmise poolaasta bilansi põhjal.

Volikogu liige U. Sukles. Mis saab siis, kui jääb müümata?
Vastas : Schwindt. Sel juhul tuleb arvestada mõne teise linnavara müügiga ja hinna määraja on volikogu.

Volikogu liige U. Sukles (3). Millised saavad olema konkreetsed ametnike palgad?
Vastas : Schwindt. Palgad määratakse juba varem kinnitatud palgaastmestiku põhjal ja alles peale linnaeelarve kinnitamist.

Volikogu liige U. Sukles (4). Aasta tagasi lubas Teet Kallasvee Lääne Elu andmeil vähendada linna valitsemise kulusid ja selle arvelt uputada linna ilupuudesse ja lilledesse. Kas aastaga on linnavalitsuse prioriteedid muutunud?
Vastas : Schwindt. 2003. aastal võrreldes 2002. aastaga ei kasvanud valitsemise kulud. Edasine kasv on tingitud tervisekaitse, tuletõrje ja muude instantside ettekirjutustest. Peame tegema ka hädavajalikke kulutusi arvutitehnika uuendamiseks, sest praegune ei suuda täita oma ülesandeid.

Volikogu liige M. Maiste (1). Eelarvest on lugeda, et linnavalitsus soovib suurendada 40 000 kr võrra sõiduautode kompenseerimist.
Vastas : Schwindt. Jah.

Volikogu liige M. Maiste (2). 21.02.2003 Postimehest on lugeda linnapea Kallasvee kommentaar, kus ta ütleb, et tänu isiklike sõiduautode kasutamisega väheneb majandamise kulu 150 000 kr võrra. Kuidas praegune eelnõu eelnimetatuga kokku läheb?
Vastas : Schwindt. Seletuskirjas on vastav kokkuvõte. Analüüsi põhjal on näidatud, et vananenud autopargi väljavahetamisel kokkuvõttes kulu ei suurene. 
Uute autode liisimise, kindlustuse kulud on täna selgelt kallimad kui isiklike sõiduautode kompensatsioon.

Volikogu liige M. Maiste (3). Analüüsis on aluseks võetud Peugeot 307, miks mitte Škoda, Audi A4?
Vastas : Schwindt. Peugeot on Läänemaal enim müüdud auto ja sobib hinnaklassi poolest linnavalitsusele. Tundub kõige vastupidavam ja linnavalitsusel on kasutusel kaks selle hinnaklassi autot.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: lõpetada linna 2004. a eelarve esimene lugemineja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekud esitada hiljemalt 19. jaanuari tööpäeva lõpuks.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas teatas volikogule, et vastavalt volikogu reglemendile on eelnõu esimene lugemine lõpetatud ja suunatud teisele lugemisele. 
Muudatusettepanekud esitada hiljemalt 2004. aasta 19. jaanuari tööpäeva lõpuks.

Päevakorrapunkt nr 3

Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise korra kehtestamine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Uue elanikkonnale sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise korra väljatöötamise vajadus on tingitud alljärgnevatest asjaoludest:
2001. a detsembrikuus Haapsalu Linnavolikogu poolt vastuvõetud “Sotsiaaltoetuste maksmise kord Haapsalu linnas” sisaldab elanikkonnale sotsiaaltoetuste määramiseks ja maksmiseks ebapiisavalt regulatsioone, mistõttu linnavalitsuse sotsiaalkomisjon teeb sageli otsuseid toetuste maksmiseks või mittemaksmiseks üksnes kaalutlemise ja hetkeemotsiooni põhjal, millega võib kaasneda toetust taotlevate linnakodanike ebavõrdne kohtlemine.

Toetuse määramist peredele koolieelse lasteasutuse ja koolitoidu eest tasumiseks kehtiv sotsiaaltoetuste kord ei reguleeri, kuigi oma olemuselt on nimetatud toetus peredele eraldatav sotsiaaltoetus, mida makstakse pere sissetulekust lähtuvalt.

Uus kord, kehtestades sissetulekute piirmäära ühe pereliikme kohta, millest allapoole jäämisel tekib taotlejal sotsiaaltoetuste saamise õigus, loob võrdsed võimalused toetuste taotlemiseks ka peredele ja isikutele, kes täna ei ole küll toimetulekutoetuse saajad, kuid elavad sisuliselt sama vaeselt; võimaldab eelarvesse täpsemini planeerida sotsiaaltoetuste maksmiseks vajalikke vahendeid ja kasutada neid sihipärasemalt.
Osa inimesi, õnneks on neid vähe, peab oma elustiiliks küsida igakuiselt toetust.
Palun nimetatud eelnõu heaks kiita ja määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige S. Vare. Kas üritate jõuda inimesteni, kes ise ei tule küsima, aga tegelikult vajaksid toetust?
Vastas I. Danilov. Kehtestasime sissetuleku piiri selleks, et tegelikud toetuse vajajad kerkiksid esile, et eriti lastega pered teeksid endid nähtavaks. Sellega soovime vastavat signaali anda.
Meil on teada toimetuleku grupid. On perekondi, kus sissetulek on inimese kohta vaid 30 krooni rohkem, kuid sisuliselt on ta sama vaene. Kui nad teevad end nähtavaks, siis on meil võimalus korrastada oma süsteemi.

Arvame, et lastega peresid peaksime enam toetama, On kehtestatud piirmäärad, s.o kuni 1000 kr lapse kohta aastas. Kahjuks on raha olemasolu see, mis paneb asjad paika.

Volikogu liige Kalju Aigro soovis teada, kas perest lahus elav liige arvestatakse pere liikmeks?
Vastas I. Danilov. Kui vanaduspensionär elab perekonnas, siis kehtib sissetulek kõikide pereliikmete kohta. Kui ta tuleb üksi taotlema toetust, siis 750 kr peab jääma elamisrahaks peale eluaseme kulude mahaarvamist. Sotsiaalkomisjon otsustab olukorra lahendamise, kui soovitakse saada korras mitte loetletud abi.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Eelnõu on põhjalik ja näitab ametnike tõsist tööd ja tahet probleeme lahendada.
Eelmine kord kinnitati 2001. a detsembris, seega kehtis kaks aastat. Mis siit välja koorub? Määrusi on vaja parandada siis, kui probleem läheb teravamaks. Haapsalu linna sotsiaalsed probleemid lähevad järjest valulisemaks. See on märk mingile muule protsessile, kui peab mõnda asja tegema põhjalikumaks. See näitab, et ilma ei saa läbi. Siin on mingi tendents kogu linna arengus tunda. See oli minupoolne kõrvalmärkus.

Komisjon arutas eelnõud ja ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Toivo Hein.
Olen vist eelnõud viletsalt lugenud. Näen tendentsi ja tahet suunata abi sinna, kus raha on rohkem vaja ja seda efektiivsemalt kui enne.
Aga võib-olla on õigus ka hr Maistel, et sotsiaalprobleemid süvenevad?

Rohkem sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
HÄÄLETATI: poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 27 “Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise korra kehtestamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Sõidu-ja kõnniteede ehitus- ja remondikulu tasumine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Arvestades eelseisvat linna juubelit vajasid Haapsalu linnas remonti ja lõpuni ehitamist rida sõidu- ja kõnniteid. Käesoleval aastal oli seda küsimust võimalik lahendada vaid viisil, kus kaasati selleks lisavahendeid linnale kuuluvalt äriühingult AS Haapsalu Veevärk.
17.07.2003. a sõlmis Linnavalitsus Haapsalu Veevärk AS-iga koostöökokkuleppe, milles lepiti kokku, et Haapsalu Veevärk AS ehitab Haapsalu linnas lõpuni või rekonstrueerib oma vahenditest järgmised sõidu- ja kõnniteed: Nurme tn kõnnitee; Koidula tn kõnnitee; Uue tn kõnnitee; Suur-Liiva ja Lembitu tn sõidu- ja kõnniteed; Jaama tn kõnnitee; Spordihoone esine parkla; Lihula mnt staadioni esine parkla.
Nimetatud koostöölepingu alusel teostas Haapsalu Veevärk AS rajatiste ehituse ettevõtte oma vabade vahendite arvelt, jättes rajatised ettevõtte bilanssi.
Linnavalitsus kohustus rajatised ostma bilansilises väärtuses vastavalt linnavolikogu poolt järgnevateks eelarveaastaks kinnitatud summade ulatuses. 

Seoses Haapsalu Veevärk AS auditeerimisega AS Pricewaterhouse Coopers poolt on audiitori hinnangul tegemist tehinguga, mida tuleb majandusliku sisu põhjal vaadelda kui dividendide maksmist omanikule mitterahalises vormis (TMS § 50 lg 1 ja maksukorralduse seadus § 84) ning maksustada tulumaksuga.
Audiitori hinnangul on tegemist varjatud dividendidega, kuna linnavalitsuse poolt ei ole kinnitatud rajatiste väljaostmise graafikut tulevasteks aastateks.

Tehingu kajastamine dividendide maksmisena ei ole aga otstarbekas järgmistel majanduslikel põhjustel:
Tehing maksustatakse tulumaksuga, mis tekitab lisakulu Haapsalu Veevärk AS-ile ja tõstab kaudselt sõidu- ja kõnniteede hinda.
Seetõttu, seoses peatselt käivituva “Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimise ja laiendamise” projektiga, vajab Haapsalu Veevärk AS selles projektis kaasfinantseeringuna 7,5 milj krooni. Linna poolt eelnimetatud rajatiste eest tasumata jätmine tekitaks raskusi projektis osalemises.
Samas on linn võtnud volikogu otsusega kohustuse osaleda selles Matsalu alamvesikonna projektis kaasfinantseerijana. Ehk siis tuleks katta kaasfinantseering linna eelarvest. Tekiks olukord, kus tulumaksuga maksustatud summad maksame tagasi AS Haapsalu Veevärgile.
Otstarbekaim lahendus kõikide tehingute õigeks kajastamiseks ja tulumaksuga maksustamisest vabanemiseks oli sõlmida Haapsalu Veevärk AS-iga koostöökokkulepe ehitatud sõidu- ja kõnniteede eest tasumise osas vastavalt järgmistele tähtaegadele maksegraafiku osas:
2004. a maksimaalselt 500 000 krooni
2005. a maksimaalselt 600 000 krooni
2006. a maksimaalselt 600 000 krooni
2007. a maksimaalselt 800 000 krooni

Esimene makse summas 500 000 krooni on kajastatud linna 2004. a eelarveprojektis, mis volikogule on esitatud.
Käesolevaga palume otsustust tasuda Haapsalu Veevärk AS-ile rajatiste eest s.o Haapsalu kõnni- ja sõiduteede remondi ja ehituse kulud, järgnevatel eelarveaastatel vastavalt esitatud maksegraafikule aastateks 2004-2007. a.

Käesolev eelnõu on tekitanud rida küsimusi ja oli kajastatud osaliselt ka ajakirjanduses. Rõhutan, et tegemist ei ole mingil juhul veevärgilt võetud laenu tagasimaksega.

Nimelt tegi veevärgi nõukogu linnale ettepaneku kasutada veevärgi vabu vahendeid summas 2,5 milj krooni teede remondiks ning pooleliolevate teede ja tänavate lõpetamiseks. Nimetatud ettepanekust sündis koostööleping, kus veevärk kohustus läbi viima hanked ja investeerima oma vabad vahendid teedesse ja tänavatesse. Nimetatud tegevus oli veevärgi juhatusel kooskõlastatud ka nõukoguga. Linnavalitsus omalt poolt kohustus eelnimetatud investeerimisobjektid veevärgilt välja ostma juhul, kui volikogu on teinud sellekohase otsuse ja kinnitanud eelarves objektide ostmiseks rahalised vahendid. Võimalik tagasimaksete graafik on kooskõlastatud veevärgiga ja näeb ette järgmisi makseid:
2004 500 000 kr
2005 600 000 kr
2006 600 000 kr
2007 800 000 kr.
Juhul, kui volikogu ei tee otsust objektid välja osta, jääb nimetatud investeering veevärgile. Veevärgi audiitori hinnang sellise arengu korral oli, et veevärgi tootmistegevuseks mittevajaliku põhivara soetamine tuleks maksustada tulumaksuga. Samas on linn võtnud kohustuse osaleda Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimise ja laiendamise projektis kaasfinantseerijana summas 7,5 milj krooni. Linnavalitsus on arvestanud nimetatud summa katta veevärgi vabadest vahenditest. Kui linn ei osta veevärgilt välja teed ja tänavad, tuleb leida eelarvevahenditest 2,5 milj, et katta kaasfinantseering ISPA projektis.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige S. Vare. Milliste kriteeriumite alusel valis linnavalitsus remonditavad teed ja tänavad?
Vastas M. Schwindt. Prioriteet oli lõpetada pooleli olevate teede ja tänavate tööd ning remontida kõige halvemas seisukorras olevad tänavad.

Volikogu liige U. Sukles. Kas see läheb kokku omavalitsuse eelarve poliitikaga, mis on seadusega sätestatud?
Vastas M. Schwindt. Läheb küll.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Rahanduskomisjon toetas enamushäältega eelnõud.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Urmas Sukles.
Assta aega on Haapsalus viljeletud uut poliitikat, mille tulemustega võib rahul olla. Ka arutusel olev tänavate ja kõnniteede remontimine on vajalik.

Mind ajendas sõna võtma mure, et aasta jooksul on toimunud jamad, volikogu on aga jäetud informeerimata. Hilinemisega on kutsutud volikogu kokku ja oleme pidanud konstateerima, et hästi on tehtud, aga maik on man.
Kodanik Uus kirjutas mõni aeg tagasi lehes, et juhid ja linnavalitsus on gaasilises olekus ja hõivavad varem või hiljem selle ruumi, mis neile jäetakse. Linnavalitsuse puhul määrab selle kuju ja mahu volikogu.

On kahtlev tunne, kas meie austatud volikogu esimees on ikka enda suure palga eest volikogu esimehe täiskohal töötades seisnud volikogu õiguste eest? Kas ta on olnud teadlik sellistest asjadest, mis rahadest ja kuidas asfalteerimise otsused tehti?

Opositsioon arutas küsimust, kuid hääletamisel ei saavuta me enamushääli. Antud juhul peaks teilgi, lugupeetud koalitsioon, olema oma valulävi. Võetakse raha, mis on tegelikult linna laenukoorma suurendamine, see on näha ka linnaeelarve projektis. Õnneks on linna eelarve hästi täitunud, seega tagasimaksmisega probleeme ei ole. Kuid mõned ajad tagasi oli Haapsalus hea tava, et kui tehti ebatraditsioonilisi otsuseid, siis arutati see läbi vähemalt volikogu juhatuses, või informeeriti volikogu esimeest, või antud olukorras rahandus- või siis kommunaalkomisjoni.

Arvan, et antud hetkel on volikogu autoriteedile jätkuvalt liiga tehtud, linnavalitsus on lühikese ajaga ületanud mitu korda oma volitusi. Õnneks lahenes OÜ Bauser Invest leping sanktsioonideta.

Praegune laen istub linnal kukil ja maksuametist sõltub, kas määratakse linnale ka tulumaksu tasumise kohustus või mitte.

Ettepanek: ebatraditsioonilisi otsuseid tehes peaks linnavalitsus tooma informatsiooni kasvõi volikogu juhatuse ette.
Soovin, et volikogu esimees hakkaks tööle ja suunaks rohkem linnavalitsust ja jälgiks senisest enam linna elu puudutavaid seadusi.

Rohkem sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
HÄÄLETATI: poolt 19, vastu ei hääletatud.

Lõppsõna.
Linnapea T. Kallasvee.
Tänan opositsiooni, kes on kõvasti vaeva näinud tsitaatide otsimisega ajakirjandusest. Kui kontekstist võtta välja ükskõik milliseid lauseid, siis võib igasuguseid lugusid kokku punuda.

Mis puutub Veevärgi poolt tehtud töödesse ja sellesse otsusesse, mida täna arutate, siis volinik Sukles rahanduskomisjonis ja täna siin volikogus ei saa päris täpselt aru, mis on volikogu liikme, linnapea ja linnavalitsuse liikme pädevus. Täna on minu kord küsida, kas sa, Urmas, oled kohaliku omavalitsuse korralduse seadust ja linna põhimäärust lugenud?

Linn oli jäetud heas mõttes sundviskesse. Linnavalitsus oli alustanud tänavate renoveerimist, mis tuli lõpetada. Tuleb tänada veevärgi nõukogu, kes näeb avatud silmadega ka linna probleeme.

Linnavalitsusel ei olnud mingit põhjust abist keelduda, leping vaadati üle juriidilise pädevuse seisukohalt, samuti kaaluti läbi majanduslikud aspektid.

880 000 krooni ei lasu enam meie kohal. Küsimus on selles, kas linnavalitsus täidab volikogu poolt vastu võetud otsust osaleda ISPA-projekti omafinantseerimises 7,5 milj krooni ulatuses ja mil viisil ta seda volikogu otsust täidab.

Tänase seisuga on ette nähtud, et veevärk leiab summa oma vahenditest. Kui täna otsuse eelnõud ei kinnitata, siis võib veevärgile langeda 880 000 kroonine maksukohustus.

Ei ole vahet, kas linnavalitsus kogub eelnevalt raha või hoopis maksame nelja aasta jooksul veevärgile ja töö on tehtud. Poliitiline põikpäisus ei tohiks siin saada oluliste töödel hukutavaks.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu 7.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 78 “Sõidu-ja kõnniteede ehitus- ja remondikulu tasumine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Detailplaneeringu kehtestamine (Suur-Lossi 23/25, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Detailplaneering Suur-Lossi 23/25 algatati kinnistu omaniku AS-i AEST taotluse alusel 27.06.2003 Haapsalu Linnavolikogu poolt. Linnavalitsus sõlmis lepingu, millega telliti planeeringu projekt OÜ Haapsalu Projekteerimisbüroolt. Planeeringu koostamise finantseeris kinnistu omanik.

Haapsalu Linnavalitsuse 15.10.2003 korraldusega nr 830 võeti nõuete kohaselt kooskõlastatud planeering vastu. Haapsalu Linnavalitsus korraldas ajavahemikul 25.10-08.11.2003 planeeringu avaliku väljapaneku linnavalitsuse ja kultuurikeskuse fuajeedes. Parandusettepanekuid planeeringu kohta ei esitatud. Planeering on järelevalve käigus heaks kiidetud Lääne maavanema poolt (19.11.2003 nr 2.1-4/03/3283).

Vastavalt linnavolikogu poolt kinnitatud lähteülesandele on planeeringu eesmärk kinnistu ehitusõiguse ja hoonestustingimuste määramine. Kinnistul asuvad kaks elamut, millest üks on planeeringu kohaselt ette nähtud ümber ehitada majutusasutuseks ja sellele on kavandatud ühekorruseline juurdeehitus. Maasihtotstarbed jagunevad vastavalt 40% elamumaad ja 60% ärimaad.

Palun eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 79 “Detailplaneeringu kehtestamine (Suur-Lossi 23/25, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Umani ja Haapsalu linnade vahelise koostöökokkuleppe kinnitamine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
27.11.2003. a sõlmisid Ukraina linn Uman (asub Kiievi ja Odessa vahel, ca 90 000 elanikku) ja Haapsalu linn Haapsalus linnade vahelise koostöökokkuleppe.

Kokkuleppe eesmärgiks on vahetada kogemusi ja delegatsioone kultuuri-, haridus-, spordi, sotsiaaltöö vallas. Samuti vahendada kontakte mittetulundusühingute, ettevõtjate ja mõlema linna elanike vahel ning tundma õppida poolte omavalitsusstruktuuride toimimist.

Leping on sõlmitud tähtaega määramata. Lepingu lahutamatuks osaks on igaks eelarveaastaks koostatavad lepingu lisad, milles on kirjeldatud vastava aasta tegevused ja märgitud vastavad kulude kandjad.

Kulude kandmisel on põhimõte, et delegatsioonide vastuvõtukulud kannab vastuvõtja-pool.

Leping koos lisaga 2004. aastaks on lisatud käesolevale eelnõule.
Teeme ettepaneku leping kinnitada ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 80 “Umani ja Haapsalu linnade vahelise koostöökokkuleppe kinnitamine” (protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees