HAAPSALU LINNAVOLIKOGU
NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								30. jaanuar 2004 nr 16

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.58.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis linnavalitsuse sekretär-asjaajaja Triin Toompuu.
Võttis osa 20 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).
ARUTATI istungi päevakorra projekti.
Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi. Ühehäälselt kinnitati järgmine päevakord:

HÄÄLETATI:
poolt 14, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 16. istungi päevakord.

1. Volikogu liikme Arder Väli arupärimine
Ettekandja				linnapea Teet Kallasvee

2. Volikogu liikme Arder Väli arupärimine
Ettekandja				aselinnapea Jüri Kurba

3. Haapsalu linna 2004. a linnaeelarve kinnitamine, teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

4. Nõusoleku andmine Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondi projekti “Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine” elluviimise ettevalmistamises osalemiseks
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

5. Vara võõrandamine (Õhtu-Kallas 17a)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

6. Haapsalu Linnavolikogu 30.10.2003 otsuse nr 67 “Asustamata korteriomandite võõrandamine (Karja 6)” punkti 1.3 muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

7. Korteriomandi (Karja 6, Haapsalu, reaalosa mitteeluruum nr 5) avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

8. Korteriomandi (Karja 6, Haapsalu, reaalosa mitteeluruum nr 6) avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

9. Korteriomandi (Karja 6, Haapsalu, reaalosa mitteeluruum nr 11) avaliku
kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

10. Korteriomandi (Karja 6, Haapsalu, reaalosa mitteeluruum nr 12) avaliku
kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

11. Haapsalu linna vapimärgi andmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

12. Haapsalu Linnavolikogu 30.10.03 otsuse nr 7 “Kinnisasja Lossiplats 6 Haapsalu avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” kehtetuks tunnistamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

13. Informatsioon Haapsalu Linnavalitsuse 2003. a reservfondi kasutamise kohta
Ettekandja				linnavalitsus

14. Informatsioon ajutise komisjoni töö kohta
Ettekandja				ajutise komisjoni esimees Jaak Kanepi

Päevakorrapunkt nr 1

Volikogu liikme Arder Väli arupärimine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet. 
Volikogu liige Arder Väli esitas järgmise arupärimise.
Seoses Haapsalu linna 2004. a eelarve projekti teise lugemisega eelseisval volikogu istungil, palun vastata millised olid 2003. a komandeeringutele ja autodele tehtud kulutused linnavalitsuses tervikuna ja iga üksiku valitsuse liikme kohta eraldi kuluartiklite lõikes.

Arupärimisele palun vastata linnapeal hr Teet Kallasveel.

Linnapea Teet Kallasvee vastus arupärimisele:
Arupärimises küsitud kulud valitsuse liikmete osas olid järgmised:
	Komandeeringud	Autokompensatsioon	
Kokku linnavalitsuses	99 930,00	256 199,00	
			
sellest valitsuse liikmed:			
Teet Kallasvee	18 022,15	36 524,00	
Jüri Kurba	10 349,15	18 000,00	
Ingrid Danilov	3 065,00	20 000,00	
Martin Schwindt	9 535,00	16 468,00	
Krista Esta	-	16 000,00	
	40 971,30	106 992,00	

Küsimused ettekandjale.
Arupärija A. Väli (1). Kas esitatud kokkuvõte lähtub möödunud aasta 28. märtsil vastuvõetud linnapea ja valitsuse liikmete töö tasustamise tingimustest, mis näeb ette hüvitise piirmäärad?
Vastas T. Kallasvee. Hüvitise piirmäär isikliku sõiduauto kasutamisel on kuni 2000 krooni sõidupäeviku alusel ilma, et sellele lisanduks täiendavaid makse. 
Linnapea sõiduauto kompensatsioon on volikogu poolt eraldi kinnitatud.

Arupärija A. Väli (2). Selles otsuses on ette nähtud piirsumma 4150 kr kuus, millele lisanduvad seaduses ette nähtud maksud. Järelikult on see esitatud materjal puudulik ja rohkem küsimusi ei esita.
Vastas T. Kallasvee. Vastus on koostatud vastavuses eelarvele ja kuluartiklite lõikega, mis on kulu järgi linnavalitsuse autokulu. Siin ei saa midagi moonutada ega vassida. 
Kui arupärijal on täpsustavaid küsimusi, olen valmis igal ajal väljaspool volikogu saali nendele vastama.

OTSUSTATI:
võtta linnapea Teet Kallasvee vastus volikogu liikme Arder Väli arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 2

Volikogu liikme Arder Väli arupärimine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Volikogu liige Arder Väli esitas järgmise arupärimise.
Esmaspäeval, 12. jaanuaril k.a kell 9.15 kutsus mind enda juurde Haapsalu linnapea Teet Kallasvee, et edastada mulle teade Haapsalu Linnamajanduse AS juhatuse liikme Märt Maiste eelseisvast ametist vabastamise kohta. Vastav otsus olevat juba kooskõlastatud koalitsiooniga. Vabastamise aluseks olevat Haapsalu Linnamajanduse AS nõukogu liikmete Jüri Kurba (nõukogu esimees) ja Heino Tamme äärmine rahulolematus juhatuse liikme Märt Maiste tööga. Vastav eksekutsioon pidi täide viidama veel sel päeval, s.o 12. jaanuaril k.a kell 17.00 toimuval Haapsalu Linnamajanduse AS nõukogu koosolekul. Märt Maistele pidi sel nõukogu koosolekul ametisse määratav tulevane Haapsalu Linnamajanduse AS juhatuse liige Heino Tamm pakkuma teist töökohta samas ettevõttes. Selline oli linnapea informatsioon mulle.

Nõukogu koosolek toimus, Maiste vabastati ja tänati teda nõukogu poolt tulemusliku töö eest lillede jms. Nõukogu poolt jäi välja ütlemata, milles seisnes rahulolematus juhatuse liikme Märt Maiste tööga. Lisan, et Märt Maiste on Eesti Keskerakonna Läänemaa piirkonna esimees ja Haapsalu Linnavolikogu selle koosseisu õiguskomisjoni esimees. Selgituseks veel, et Märt Maiste on olnud möödunud aastal volikogu otsusega loodud ettevõtte Haapsalu Linnamajanduse AS juhatuse liige selle loomisest saadik. Enne seda oli ta AS Haapsalu Haljastuse juhatuse liige, mille baasil loodi Haapsalu Linnamajanduse AS. Kogu selle aja on olnud palju tegemist kahe ettevõtte ühendamisega ja linnaelanike usalduse võitmisega vastavatel majaelanike koosolekutel. Töö on olnud edukas.

Tänasel volikogu istungil on linnavalitsus esitanud volinikele linna 2004. a eelarve teisele lugemisele, kust me saame lugeda, et Haapsalu Linnamajanduse AS on ette nähtud linnavalitsuse poolt müüa. Aselinnapea Martin Schwindti sõnul peaks see toimuma k.a maikuus. Vastavad tingimused peab välja töötama linnavalitsuse poolt moodustatud ajutine komisjon, milline käesoleva arupärimise esitamise kuupäevaks veel koos käinud ei ole.
Sellest ka minu arupärimine.

Milles seisnes äärmine rahulolematus Haapsalu Linnamajanduse AS nõukogu liikmete Jüri Kurba ja Heino Tamme poolt Märt Maiste töö osas, mis oli ajendiks Märt Maiste vabastamiseks?

Kuna Heino Tamm on juba pikaajaliselt haige ning ei suuda veel niipeagi tööle asuda, siis palun vastata arupärimisele aselinnapeal, Haapsalu Linnamajanduse AS nõukogu esimehel Jüri Kurbal 30. jaanuaril k.a toimuval Haapsalu Linnavolikogu istungil.

Aselinnapea Jüri Kurba luges ette Linnamajanduse AS-i nõukogu pressiteate, milles selgitati, miks Märt Maiste juhatuse liikme kohalt vabastati. Peapõhjusena toodi välja, et seoses AS-is toimunud muudatustega vajab ettevõte uut tüüpi juhti. Märt Maiste on tugev operatiivjuht ja operatiivjuhtimise tasandil kasutatakse tema teenuseid edasi. Firma arendamiseks tuleks aga leida teine juht.

Küsimused ettekandjale.
Arupärija A. Väli (1). Nagu ma aru saan, siis äärmist rahulolematust Märt Maiste tööga ei olnud, aga perspektiivi mõttes ta asendatakse?
Vastas J. Kurba. Jah.

Arupärija A. Väli (2). Järelikult installatsioon, mis mulle linnapea poolt esitati, ei olnud päris adekvaatne?
Vastas J. Kurba. Mina ei viibinud teie jutuajamiste juures.

OTSUSTATI:
võtta aselinnapea Jüri Kurba vastus volikogu liikme Arder Väli arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linna 2004. a linnaeelarve kinnitamine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Martin Schwindt pidas vajalikuks selgitada mõningaid küsimusi tekitanud eelarve kulusid ja tulusid nagu füüsilise isiku tulumaksu laekumine, varade müügist planeeritav tulu (Linnamajanduse AS võõrandamine, Karja 6 korterite müük), linnavalitsuse planeeritav palgatõus.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare (1). Miks võrreldakse seletuskirjas palkasid Haapsalust suuremate linnade palkadega?
Vastas M. Schwindt: Ei olnud võimalik avalikult välja pandud andmeid teha võrreldavaks meie andmetega. Internetis olid andmed erinevalt väljas.

Volikogu liige Sulev Vare (2).
Kui üks tegevjuht läheb firma nõukogu esimehe juurde ja palub tõsta palka 20% võrra, siis ilmselt palutakse tal kirjutada lahkumisavaldus. Kui rahandusminister läheb valitsuse eelarvet kaitsma riigikogusse, siis 20% palgatõusu juures nõutaks tema tagasiastumist. Mis on Haapsalu linnal võrreldes riigiga teistmoodi?
Vastas M. Schwindt. Põhimõtteliselt ei ole teistmoodi midagi. Taotledes palgatõusu peame arvestama ka seda, kes on linnavalitsuses töö tegijad ja mis tingimustes inimesed konkreetselt töötavad. Et saavutada paremaid tulemusi ja paremat tulemuslikkust ka linnavalitsuse töös, peab jälgima töötajate palgataset võrreldes teiste ettevõtetega, ka äriettevõtetega, et säilitada linnavalitsuse konkurentsivõimet.

Volikogu liige Urmas Sukles (1). Milline oleks pingerida? Peamine on palgatõus, mis oleks järgmised punktid. Mis eelarve pingelisuse tõttu jääb tegemata?
Vastas M. Schwindt: Need tööd, mis selleks aastaks on planeeritud, on eelarvega kaetud. Sellest lähtuvalt on valitsus ka eelarve koostanud. Ei oska öelda, mis tegemata jääb. Linnas on palju töid, mis tuleb kunagi ära teha, aga see ei ole ainult ühe aasta teema. Tõstes sel aastal valitsuse palkasid tähendab seda, et palgakasvu järgmisel ja ka ülejärgmisel aastal kindlasti ei tule.

Volikogu liige U. Sukles (2). Lugesin Lääne Elust, et eelmine linnavalitsus jättis suure miinusega linnakassa. Kas tänaseks on toimunud eriline hüpe või ajakirjanik valetas?
Vastas M. Schwindt. Erilist hüpet ei ole toimunud. Tänaseks ei ole kokku võetud bilanss, mille järgi otsustada, aga mingil määral on miinus vähenenud, kuid mitte oluliselt.

Volikogu liige Arder Väli (1). Kui palju on linnavalitsusel möödunud aastast maksmata arveid? Kommunaalkomisjoni poolt küsimus: selleks aastaks, mil toimub linna 725. juubeli tähistamine, on planeeritud 725 000 kr võrra vähem linna puhastamise kulusid?
Vastas M. Schwindt. Jäätmekäitluse kulud 800 000 kr on jäänud samaks, haljastusele on 2004. a planeeritud 1,4 milj krooni, 2003. a oli see summa 1,37 milj kr. Ma ei näe eelarves, et see kulu oleks 700 000 vähem. Maksmata arvete kohta puudub hetkel täpne info, kuid võin öelda, et tähtaja ületanud arveid eelmisest aastast minu andmetel ei ole.

Volikogu liige Urmas Sukles (3).
Haapsalu Linnamajanduse AS-i müük on eelarvesse planeeritud ja loodud on komisjon. Millal on müük planeeritud? Vastav komisjon ei ole veel koos käinud.

Vastas M. Schwindt. Müügihinda ja seda, kellele müüakse, ei ole veel otsustatud. Komisjon moodustati detsembris ja komisjon kutsutakse kokku, kui linnavaraameti tegevus on lõpetatud ja Haapsalu Linnamajanduse AS-iga viimased lepingud sõlmitud.
Tõenäoliselt kutsutakse komisjon kokku veebruari keskel.

Rohkem küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: peale muudatusettepanekute läbivaatamisest panna eelnõu lõpphääletusele ja võtta vastu määrusena.
Rahanduskomisjonile laekus üheksa muudatusettepanekut (protokolli juures), esitajaiks Kalju Aigro, Urmas Sukles, Sulev Vare, Jaak Kanepi ja rahanduskomisjon.

Küsimused kaasettekandjale.

Volikogu liige Arder Väli: Kuidas Väikese Viigi töödega on?
Vastas J. Kanepi. Loodame saada vajaliku raha, täna veel ei kommenteeri.
Minu isiklik ettepanek on hädavajalik summa leida ja süvendustööd lõpule viia.

Rohkem küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.

Volikogu liige Kalju Aigro puudutas oma sõnavõtus tänavalgustuse teemat ja selgitas, miks volikogu peaks toetama tema poolt esitatud eelarve muudatusettepanekut, mille rahandus-komisjon tagasi lükkas.

Volikogu liige Sulev Vare oma sõnavõtus pööras tähelepanu sellele, et erinevalt riigi konservatiivsest rahanduspoliitikast läheb linnavalitsus teist teed. Ta heidab linnavalitsusele ette hoolimatut suhtumist Metsakalmistu probleemidesse, lastesse. Samuti arvab, et liiga optimistlikult suhtutakse füüsilise isiku tulumaksu laekumisse.

Volikogu liige Arder Väli sõnavõtt käsitles kommunaalkulude vähenemist 2004. a eelarves, selgitades oma Martin Schwindtile esitatud küsimuse tagamaid. Samuti pööras tähelepanu sellele, et teede ja tänavate hoolduse riigihanke võitis OÜ Üle, mitte AS Lääne Teed nagu seletuskirjas kirjas.

Rohkem sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletusele lõpetada läbirääkimised.
HÄÄLETATI:
poolt 20 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Lõppsõna.
Linnapea Teet Kallasvee põhjendas oma lõppsõnas linnavalitsuse palgatõusu, pidades seejuures olulisimaks palkade konkurentsivõime tõstmist. Linnavalitsus on teinud tööd linnaeelarve suurendamisega ja erinevate projektide kaudu on saadud juurde 36 milj krooni. Ta ei pea õigeks väidet, et kommunaalkulud on vähenenud, need on planeeritud konservatiivselt. Ootamatuteks juhtudeks saab kasutada reservfondi raha. Linnapea sõnul käivad tööd Metsakalmistul uute matmisplatside ettevalmistamisel. Põhiline eesmärk eelarve kokkupanemisel oli näidata kulude tekkimist seal, kus nad tekivad, mitte kultuuri- ja kommunaalkulude arvel.

Enne muudatusettepanekute hääletamist palus Reformierakonna fraktsioon vaheaega.

Vaheaeg 15.03-15.11.

Muudatusettepanek nr 1, esitaja Kalju Aigro. Juhtivkomisjon ei toetanud.
K. Aigro palus volikogul hääletada.
HÄÄLETATI:
poolt 9 volikogu liiget, vastu 11 liiget, seega ei leidnud toetust.

Muudatusettepanek nr 2, esitaja Urmas Sukles. Juhtivkomisjon ei toetanud.
U. Sukles palus volikogul hääletada.
HÄÄLETATI:
Poolt 9 volikogu liiget, vastu 11 liiget, seega ei leidnud toetust.

Muudatusettepanek nr 3, esitaja Sulev Vare. Juhtivkomisjon ei toetanud.
S. Vare palus volikogul hääletada.
HÄÄLETATI:
Poolt 9 volikogu liiget, vastu 11 liiget, seega ei leidnud toetust.

Muudatusettepanek nr 4, esitaja Jaak Kanepi. Juhtivkomisjon toetas.
Ei soovita hääletada, arvestatud eelarves

Muudatusettepanek nr 5, esitaja Jaak Kanepi. Juhtivkomisjon toetas.
Hääletamist ei soovitud, arvestatud eelarves.

Muudatusettepanek nr 6, esitaja Jaak Kanepi. Juhtivkomisjon toetas.
Hääletamist ei soovitud, arvestatud eelarves.

Muudatusettepanek nr 7, esitaja Jaak Kanepi. Juhtivkomisjon toetas.
Hääletamist ei soovitud, arvestatud eelarves.

Muudatusettepanek nr 8, esitaja rahanduskomisjon. Juhtivkomisjon toetas.
Hääletamist ei soovitud, arvestatud eelarves.

Muudatusettepanek nr 9, esitaja rahanduskomisjon. Juhtivkomisjon toetas.
Hääletamist ei soovitud, arvestatud eelarves.

Rohkem muudatusettepanekuid ei esitatud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku panna eelnõu koos esitatud muudatustega lõpphääletusele.

HÄÄLETATI:
Poolt 11 volikogu liiget, vastu 9 liiget.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 28 “Haapsalu linna 2004. a linnaeelarve kinnitamine” (protokolli juures).
Päevakorrapunkt nr 4

Nõusoleku andmine Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondi projekti “Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine” elluviimise ettevalmistamises osalemiseks

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Keskkonnaministeerium tegi ettepaneku osaleda Haapsalu Linnavalitsusel Euroopa Ühtekuuluvusfondi projekti “Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine” raames uue ühise Matsalu alamvesikonda hõlmava vee-ettevõtte loomisel.

Keskkonnaministeeriumi ettepaneku kohaselt oleks loodavas ettevõttes osanikuks kõik projektis osalevad 18 omavalitsust. Osaluse suurus kujuneks vastavalt üleantavale vara suurusele. Loodav uus ettevõte oleks kõikide varade omanik, viiks projekti ellu ja haldaks edaspidi kõiki süsteeme. Olemasolevad ettevõtted võiksid jääda 52 asulas paiknevaid süsteeme opereerima, kui võidavad omavalitsuse korraldatava avaliku konkursi.

Linnavalitsuse seisukoht oleks osaleda nimetatud projektis Haapsalu Veevärk AS varadega ja moodustada vesikonnapõhine vee-ettevõte Haapsalu Veevärk AS baasil, kasutades olemasolevat tehnilist baasi ja kogemusi rahvusvaheliste projektide juhtimisel.

Käesoleva eelnõuga palume anda Haapsalu Linnavalitsusele nõusolek linna nimel osaleda Matsalu alamvesikonna põhise ettevõtte loomise ettevalmistamise protsessis eesmärgiga selgitada Haapsalu linna võimalik osalemine kavandatavas vee-ettevõttes, mis viib ellu Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondi projekti ja tagab projekti raames renoveeritava või ehitatava infrastruktuuri jätkusuutliku haldamise omanikuna.
Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 20 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 81 “Nõusoleku andmine Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondi projekti “Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine” elluviimise ettevalmistamises osalemiseks” (protokolli juures).

Volikogu istungilt lahkus volikogu liige Kaido Antsve. Osaleb 19 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 5

Vara võõrandamine (Õhtu-Kallas 17a)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Kinnisasja (registriosa nr 17636) Õhtu-Kallas 17a pindala on 649 m². Sellel kinnistul asub ehitustehniliselt väga viletsas seisukorras väike 2 toaga vee ja kanalisatsioonita puitmaja.

Maja on hooldamata, aknad puruks, vundament maa sisse vajunud. Elamu seinad on amortiseerunud, voodrilauad katki, soojustus mitmes kohas välja pudenenud.

Uuel omanikul oleks mõistlik hoone lammutada ja ehitada krundile uus hoone. Linnal kui omanikul selleks vahendid puuduvad.

Seetõttu on eelnõuga tehtud volikogule ettepanek kinnisasi müüa. Alghinnaks on kavandatud 260 000 krooni.
Palun eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Märt Maiste oma kaasettekandes toonitas, et õiguskomisjon toetab antud eelnõud mööndusega, et enne järgmist vastava sisuga eelnõu esitamist, esitab linnavalitus volikogule täieliku kava, millised hooned kavatsetakse 2004. a müüa. See oli komisjoni ühehäälne seisukoht.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Lõppsõna.
Linnapea Teet Kallasvee lisab, et tegemist on esimese kinnistuga, mis realiseerub arvestades linnavalitsuse poolt Kredex’ile esitatud ja sealt 8,32 milj kroonise mahuga projekti realiseerimiseks ette nähtud tegevusega. Teet Kallasvee lubas ka, et linnavalitsus esitab õiguskomisjonile kinnistuste nimekirja, mida antud projekti realiseerimiseks müüa kavatsetakse.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 82 “Vara võõrandamine (Õhtu-Kallas 17a) (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalu Linnavolikogu 30.10.2003 otsuse nr 67 “Asustamata korteriomandite võõrandamine (Karja 6)” punkti 1.3 muutmine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Karja 6 hoones on edukas enampakkumine läbi viidud nelja asustamata korteriomandi osas. Muudetava otsuse punktis 1.3 nimetatud asustamata, äriruumi üürilepinguga koormatud korteriomandi (kinnisturegistriosa nr 17814) osas nurjus enampakkumine ostjate puudumise tõttu.
Enampakkumisel tehti neljale korteriomandile alghinnast märgatavalt kõrgemad pakkumised, mis andis hea pildi turusituatsioonist hinna määramisel äriruumi üürilepingutega koormatud korteriomandite võimalikuks võõrandamiseks edaspidi.

Linnavalitsus peab otstarbekaks võõrandada seni võõrandamata asustamata korteriomand (registriosa nr 17817) alghinnaga 90 000 krooni ja üürilepinguga koormatud korteriomandi võõrandamine otsustada koos asustatud ja üürilepingutega koormatud korteriomanditega.
Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 83 “Haapsalu Linnavolikogu 30.10.2003 otsuse nr 67 “Asustamata korteriomandite võõrandamine (Karja 6)” punkti 1.3 muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Korteriomandi (Karja 6, Haapsalu, reaalosa mitteeluruum nr 5) avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Asustamata korteriomand (mitteeluruum nr 5) põlengus kannatada saanud hoones Karja 6 (I korrus, 42,5 m², alghind 63 750 krooni) müüdi linnavara võõrandamise korra kohaselt kirjalikul avalikul enampakkumisel kõrgeima pakkumise teinud isikule, Andres Tangile, hinnaga 121 100 krooni.

Palume volikogul kinnitada enampakkumise tulemus ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei  hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 84 “Korteriomandi (Karja 6, Haapsalu, reaalosa mitteeluruum nr 5) avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Korteriomandi (Karja 6, Haapsalu, reaalosa mitteeluruum nr 6) avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Asustamata korteriomand (mitteeluruum nr 6) põlengus kannatada saanud hoones Karja 6 (I korrus, 29,4 m², alghind 44 100 krooni) müüdi linnavara võõrandamise korra kohaselt kirjalikul avalikul enampakkumisel kõrgeima pakkumise teinud isikule – Aarne Evert`ile – hinnaga 71 550 krooni.

Palume volikogul kinnitada enampakkumise tulemus ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 85 “Korteriomandi (Karja 6, Haapsalu, reaalosa mitteeluruum nr 6) avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Korteriomandi (Karja 6, Haapsalu, reaalosa mitteeluruum nr 11) avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Asustamata korteriomand (mitteeluruum nr 11) põlengus kannatada saanud hoones Karja 6 (III korrus, 136,4 m², alghind 122 760 krooni) müüdi linnavara võõrandamise korra kohaselt kirjalikul avalikul enampakkumisel kõrgeima pakkumise teinud isikule – OÜ-le REINHARD KV – hinnaga 137 000 krooni.

Palume volikogul kinnitada enampakkumise tulemus ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 86 “Korteriomandi (Karja 6, Haapsalu, reaalosa mitteeluruum nr 11) avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Korteriomandi (Karja 6, Haapsalu, reaalosa mitteeluruum nr 12) avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Asustamata korteriomand (mitteeluruum nr 12) põlengus kannatada saanud hoones Karja 6 (III korrus, 85,5 m², alghind 76 950 krooni) müüdi linnavara võõrandamise korra kohaselt kirjalikul avalikul enampakkumisel kõrgeima pakkumise teinud isikule – Liina Raatpalule – hinnaga 103 600 krooni.

Palume volikogul kinnitada enampakkumise tulemus ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 87 “Korteriomandi (Karja 6, Haapsalu, reaalosa mitteeluruum nr 12) avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Haapsalu linna vapimärgi andmine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsusele saabus ettepanek EELK Haapsalu Püha Johannese koguduselt seada Haapsalu linna vapimärgi kandidaadiks üles Aasa Ellerhein.

Aasa Ellerhein tähistas käesoleval aastal oma 90. sünnipäeva. Ta on lõpetanud 1935. a Läänemaa Õpetajate Seminari ja töötanud väga pikka aega pedagoogina. Eriliselt tuntuks sai Aasa Ellerhein aga muusikaõpetaja ja koorijuhina, ta oli 35 aastat segakoor “Heli” dirigent. Aasa Ellerheina teened Haapsalu muusikaelu edendamisel on väga suured.

Aasa Ellerhein on sündinud 16. detsembril 1913 Saaremaal. 1935. a lõpetas ta Läänemaa Õpetajate Seminari ja asus tööle Laukna kooli. Hiljem täiendas end muusikas, on õppinud Ernesaksa, Kaljuste, Vetiku, Ratassepa jt juures. Aasa Ellerhein on olnud kauaaegne Haapsalu 1. keskkooli muusikaõpetaja ja koorijuht. 35 aastat on ta juhatanud Haapsalu Autobaasi naiskoori Heli.

Pensionile jäi Aasa Ellerhein 1980. aastal, aga ega ta seepärast veel koju jäänud – Liivil oli vaja muusikaõpetajat. 12 aastat käis ta Haapsalust Liivile. Oleks kauemgi käinud, aga buss jäi käigust ära. Liivil sai temast Kullamaa kirikuõpetaja Ants Leedjärve kutsel pühapäevakooli õpetaja. 1990. aastate algul kutsus Haapsalu kirikuõpetaja Tiit Salumäe ta oma koguduse juurde pühapäevakoolilapsi õpetama. Aasa Ellerhein on Haapsalu koguduse vabatahtlik töötegija, igal reedel on ta eakate teetunnis ja mängib laulude saateks klaverit.

Aasa Ellerhein on kandnud rahvuslikku kultuuritraditsiooni ja kristlikku pärandit läbi kogu okupatsiooniperioodi ja on seda andnud edasi aastakümnete jooksul, töötades pedagoogi ja koorijuhina.

Haapsalu Linnavalitsus esitab linnavolikogule ettepaneku seada Haapsalu linna vapimärgi kandidaadiks üles Haapsalu endine ja kauaaegne linnapea Urmas Sukles.

Urmas Suklese juhtimisel sai Haapsalust kiiresti, edukalt ja mitmekülgselt arenev linn, eriti suured on aga tema teened linna väljaarendamisel tunnustatud turismi- ja tervisekeskuseks.
Urmas Sukles oli Haapsalu linnapea aastatel 1993-2002. Tema juhtimisel sai Haapsalust kiiresti, edukalt ja mitmekülgselt arenev linn ja linnavalitsusest hästi toimiv avalik-õiguslik asutus.

Urmas Suklese linnapeaks oleku ajal taastati kuurortlinna hea maine, kujundati Haapsalu tunnustatud turismi- ja tervisekeskuseks, käivitati taas sanatoorium Laine, millega kaasnes ligi saja uue töökoha loomine linnas. Heakorrastati linna avalik rand ja käivitati Paralepa ranna tegevus rannana.

Urmas Suklese teenetest linna ees väärib esiletõstmist ka Haapsalu piiskopilinnuse, toomkiriku, kuursaali, raudteejaama kui linna sümbolite restaureerimine, samuti Raudteemuuseumi rajamine Haapsallu. Oluline on ka Urmas Suklese osa Haapsalu kujundamisel tervise- ja spordilinnaks. Tema valitsemisajal ja juhtimisel rajati Haapsallu Wiedemanni Spordihoone, ehitati maailmatasemel tribüünidega staadion, rajati ujula. Oluliselt paranes linna heakord ja haljastus. Ühena esimestest Eestis rajati Haapsallu kaasaegsed veepuhastusseadmed.

Ajavahemikul 1993-2002 kujunes Haapsalu tuntud ja arvestatavaks sise- ja välisturismiobjektiks.
Palume nimetatud eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.

Volikogu liige Sulev Vare: millal antud küsimust arutati?
Alar Schönberg: koosolek toimus nädal tagasi kolmapäeval, kus tekkis probleem, et kohal viibis neljast komisjoni liikmest kaks. Arutades probleemi volikogu esimehega. Kuna koosoleku ajal rääkisin telefoni teel komisjoni liikme Sulev Saareväljaga ja tema andis selles punktis oma nõusoleku, siis arvas volikogu esimees, et sellest piisab.

Sulev Vare: Miks mina koosolekul osalejana ei näinud, et telefoni teel oleks Sulev Saareväljaga räägitud?
Alar Schönberg: Lisaks koosolekul osalemisele olid sa ka koosolekule hilineja.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 88 “Haapsalu linna vapimärgi andmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Haapsalu Linnavolikogu 30.10.03 otsuse nr 7 “Kinnisasja Lossiplats 6 Haapsalu avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” kehtetuks tunnistamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Kinnisasja (reg osa nr 10838) Lossiplats 6, Haapsalu enampakkumise võitja Danneskiold-Samsöe (edaspidi Ostja ) ei ole volikogu 30.10.2003. a otsuse nr 74 punkte 2.2 ja 2.4 täitnud, s.t pole ilmunud vormistama notariaalset ostu-müügi tehingut ega kandnud ostuhinda notar Kiiveri deposiitkontole volikogu otsuses antud tähtaja jooksul.

Seetõttu tuleb volikogul otsus nr 74 kehtetuks tunnistada, kuna otsus ei ole enam täidetav ja selle otsuse alusel tehingut teha ei saa. Linnavalitsusel tuleb välja kuulutada ja korraldada uus enampakkumine.

Võlaõigusseaduse enampakkumisega võõrandamise sätete mõtte kohaselt on Ostja rikkunud oma lepingulisi kohustusi. Rikkumise tõttu rakenduvad poolte poolt kokku lepitud (enampakkumise tingimustes ja tulemuste kinnistamise otsuses sätestatud) tagajärjed. Konkreetsel juhul on tagajärjeks see, et Ostja poolt makstud tagatisraha jääb müüjale ja Ostja selle otsuse alusel selle kinnistu osas enam tehingut vormistada ei saa.
Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Lõppsõna
Linnapea Teet Kallasvee rääkis oma lõppsõnas, et pidas isiklikult Danneskiold-Samsöega läbirääkimisi enne tähtaegade kukkumist ja kinnitas, et linnavalitsus tegi omalt poolt kõik tehingu õnnestumiseks.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 89 “Haapsalu Linnavolikogu 30.10.03 otsuse nr 7 “Kinnisasja Lossiplats 6 Haapsalu avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” kehtetuks tunnistamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Informatsioon Haapsalu Linnavalitsuse 2003. a reservfondi kasutamise kohta

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Vastavalt volikogu poolt kehtestatud korrale tuleb linnavalitsusel 2 korda aastas esitada volikogule andmed reservfondi kasutamise kohta.

Käesolevaga esitame teile tabeli kujul aruande reservfondi kasutamise kohta 2003. aastal (protokolli juures).

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
võtta informatsioon teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 14

Informatsioon ajutise komisjoni töö kohta

KUULATI ajutise komisjoni esimehe Jaak Kanepi ettekannet.
Jaak Kanepi oma ettekandes pidi tõdema, et komisjoni lõppeesmärk jäi saavutamata ja lõpetas oma tegevuse 31.12.2003.a .

Seoses riigikogu valimistega tundsid erinevad grupid Läänemaa elektrihinna vastu huvi, kuid nüüdseks on huvi vaibunud. Seaduses on nüüd küll kirjas, et riigil on õigus, kuid mitte kohustus kompenseerida võrguettevõtetele vahe, mis tuleneb erinevatest elektri müügihindadest.

Fortum Elektri viimase aja väljaütlemised lubavad loota, et elektri hind Läänemaal kui mitte ei võrdsustu, siis jääb vaid natuke kallimaks.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
võtta ajutise komisjoni esimehe Jaak Kanepi informatsioon teadmiseks.

Andres Ammas
Volikogu esimees