HAAPSALU LINNAVOLIKOGU
NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								27. veebruar 2004 nr 17

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 16.20.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 18 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).

Osalesid	linnavalitsuse liikmed aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

ARUTATI istungi päevakorra projekti, küsimusi ega parandusettepanekuid ei esitatud.
HÄÄLETATI:
poolt 18,vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 17. istungi päevakord:

1. Volikogu liikme Sulev Vare arupärimine
Ettekandja				aselinnapea Jüri Kurba

2. Haapsalu Linnavolikogu 21.12.2001 määruse nr 28 “Haapsalu linna munitsipaallasteaedades õppetasu kehtestamine ning õppe- ja toidukulu maksmise korra kinnitamine” muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

3. Haapsalu linna tänavanimede nimistu kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

4. Munitsipaalüldhariduskooli pedagoogide töötasustamise aluste ning palgamäärade kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

5. Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, ametikohtade põhigruppide, teenistujate koosseisunimestike, palgaastmete ja palgamäärade ning üldiste palgatingimuste kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

6. Haapsalu Linnavalitsuse teenistujate palgakorralduse aluste kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			rahanduskomisjon
					õiguskomisjon

7. Haapsalu linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele töötasu määramine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

8. Audiitori määramine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

9. Haapsalu Linnamajanduse Aktsiaseltsi aktsiate võõrandamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

10. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Vee 1 ja 3)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

11. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kastani 9 ja Kastani, Kuuse, Vahtra tänavate vaheline ala)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

12. Katastriüksuste sihtotstarvete määramine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

13. Koolide, lasteaedade ja huvikoolide arengukava ning põhimääruse kinnitamise korra kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

14. Haapsalu Raudteemuuseumi põhimääruse muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Volikogu liikme Sulev Vare arupärimine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Volikogu liige Sulev Vare esitas arupärimise, milles soovib teada:
30. jaanuari volikogu istungil väitis linnapea, et Haapsalu linnaasutustele ja ettevõtetele on tehtud elektriohutusseadusest tulenevalt mitmeid ettekirjutusi. Kuna ei oma informatsiooni, millistele asutustele peale Wiedemanni Gümnaasiumi veel ettekirjutus tehtud on, palun volikogu liikmeid informeerida, millistele asutustele, millal, mille eest on ettekirjutused tehtud ja mida, millal ja milliste vahendite arvel kavatseb linnavalitsus nendes ettekirjutustes toodud puuduste (k.a Wiedemanni Gümnaasiumis) kõrvaldamiseks ette võtta?

Ettekirjutustesse tuleb suhtuda tõsiselt, linnavalitsusel lasub kohustus linnaasutustes tehtud ettekirjutuste likvideerimise osas. Iseasi on, millised ja kui tõsised ettekirjutused on. Kahjuks ei suuda ükski linnaasutus läbida sellist kontrolli märkusteta, seda ka asutused, kus läinud aastal tehti elektrilisi remonditöid. Olgem ausad, niipea olukord ei parane.

Oleme teinud prioriteetide nimistu. Käesolevaks aastaks on rahaline kate saadud Haapsalu Gümnaasiumis 100% tehnosüsteemide vahetuseks, s.h elektrisüsteemide osas.

Väikelaste asutustes tuleb kiiresti teha ära tööd, mis võiksid kujutada ohtu eludele. Juhtmete isolatsioonitööd, takistused ei vasta normidele, seega juhtmed vajavad väljavahetamist. Sellised tööd toovad endaga kaasa vähemalt sanitaarremondi, neid vahendeid linnal aga lihtsale ei ole.

Tellisime ekspertiisi lasteaedadele, tulemused on ilmselt järgmise nädala lõpuks käes. Seejärel selgitame tööde järjekorra. Aastaid on olnud tavaks, et lasteaia juhatajad oma jõududega teevad majas lihtsamaid töid, need on paraku ruumide sanitaarremont. Mõnes kohas on aga tunne, et tehtud sanitaarremont tuleb uuesti üle teha peale elektrijuhtmete töid.
Niine tänava lasteaias vahetame välja täielikult elektrisüsteemi, samuti ka Endla tänava lasteaias.

Wiedemanni Gümnaasiumis on ettekirjutused elektrisüsteemide osas. Rida neist on lahendatav väiketöödena, mis oleks võinud olla tehtud nn käiguelektriku poolt. See ettekirjutus on hiljutine, 17. veebruar.

Kogu elektrisüsteem, k.a valgustus on vajalik vahetada kõikides koolides, sel aastal Haapsalu Gümnaasium.

Linnavalitsuse eesmärk on analüüsida ekspertide soovitused, vaadata üle rahalised võimalused ja koostada tööplaan nii, et kõik oleks tehtud enne, kui esitatakse ettekirjutused.

Ettekirjutusi on ka päästeteenistuselt, k.a ka linnavalitsuse hoonele. Täna tegeleme tõsiselt ka kultuurimaja kogu hoonet hõlmava projekti läbimõtlemisega, selleks valmistame ette riigihanget.

Linnaeelarves on Haapsalu Gümnaasiumi, Niine ja Endla tänava lasteaedade remonditöödeks vajaminevad summad planeeritud. Kui mujal tekib terav vajadus, peame leidma vahendid reservist.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare (1).
Palus täpsustada, millises asutuses on oht elule kõige suurem?
Vastas J. Kurba.
Näiteks Wiedemanni Gümnaasiumi kilbiruum, kus on esmane vajadus vahetada uks ja ruum lukustada. Käiguelektrik peaks saama sellega hakkama, et vältida kilbiruumis paberkaustade vedelemise. Kilbi uks on millegipärast irvakil. Kõige suuremad probleemid on lohakuses. Klemmid ei tohi olla käega katsutavad, puuduvad katted.

Volikogu liige Sulev Vare (2).
Missugused ettekirjutused on tehtud ohust tuua kaasa inimlaipu?
Vastas J. Kurba.
Mul on ettepanek: pakk ettekirjutusi on mul praegu käes. Palun tutvuge nendega ükshaaval väljaspool istungit. Näitena toon linnavalitsuse hoone: tuld tõkestavad uksed peaksid olema isesulguvad. Praegu aga tulekahju tekkides võib kõike juhtuda; nii ka teistes asutustes.
Eeskirjad on inimese kaitseks. Raske on välja tuua, mis on vähem või rohkem ohtlik.

Arupärija rohkem küsimusi ei esitanud.

OTSUSTATI:
võtta aselinnapea Jüri Kurba vastus volikogu liikme Sulev Vare arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu Linnavolikogu 21.12.2001 määruse nr 28 “Haapsalu linna munitsipaallasteaedades õppetasu kehtestamine ning õppe- ja toidukulu maksmise korra kinnitamine” muutmine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Koolieelse lasteasutuse seaduse § 27 lg 3 kohaselt võib lapsevanemaid kaasata lasteaia majanduskulude, personali töötasude ja õppevahendite kulude tasumiseks. Kuna vanema osalust tohib kasutada nende kulude katteks, mis on seotud õppetööga (palk, õppevahendid), nimetatakse seda ka õppetasuks. Vanema osalus ei tohi olla suurem 20%-st Vabariigi Valitsuse kehtestatud palgaalammäärast. Vanemate kaetava osa määra kehtestab linnavolikogu (KLS § 27 lg 4).

Seoses alampalga tõusuga tõusevad ka õppetasud, kuid lähtudes valimislubadustest, et õppetasu ei tõuse, ongi vajalik teha määrusesse ka vastav korrektuur. Soodustus puudutab Haapsalu elanikke, seetõttu tuleb muuta ainult ühte määruse punkti. Eelnõus esitatud muudatus jätab lasteaiamaksu suuruse samaks (240 krooni), nagu see on praegu.
Teeme ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei laekunud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 29 “Haapsalu Linnavolikogu 21.12.2001 määruse nr 28 “Haapsalu linna munitsipaallasteaedades õppetasu kehtestamine ning õppe- ja toidukulu maksmise korra kinnitamine” muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linna tänavanimede nimistu kinnitamine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Haapsalu linna ametlike kohanimedena kasutuses olevad tänavanimed tuleb enne riigi kohanimeregistrisse kandmist viia vastavusse kohanimeseadusega. Kohanimeseadusest tulenevalt on kohanimi ametlik, kui ta on määratud kehtivate õigusaktide kohaselt. Haapsalu linnas on kokku 118 tänavanime, millest enamik on määratud eelmise sajandi jooksul mitmesuguste haldusaktidega. Selleks, et kanda Haapsalu linna tänavad riiklikku kohanimeregistrisse, on vaja nad viia vastavusse keelenõuetega ja kinnitada õigusaktiga.

Haapsalu Linnavolikogu poolt kehtestatud “Haapsalu linna kohanimede määramise korrale” on aadressikoha määramine-kinnitamine volikogu pädevuses. Volikogule esitatud tänavate nimistu on eelnevalt kooskõlastatud AS-iga Eesti Kaardikeskus, mis on riikliku kohanimeregistri volitatud töötleja.

Välja vahetada püüame ka katkised sildid, probleemid on plastikmaterjalist siltidega, sest nad on õrnad, kuid need on odavamad.
Palume eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige S. Vare soovis teada, miks otsus saadetakse näiteks AS Regile?
Vastas J. Kurba. Nad saatsid vastava palve ja tegime koostöölepingu, mille alusel saame ajakohase kaardimaterjali.

Volikogu liige Toivo Hein küsis, mida on konkreetselt plaanis ette võtta sildimajandusega?
Vastas J. Kurba. Praegu on linnas sildimajandus korrast ära. Oleme alustanud revideerimist, et selgitada puudused. Kui praegu kehtiva määruse aeg saab täis, siis tegutseme tulenevalt uutest nõuetest. Vanematüüpilised plekist emailsildid on kallimad võrreldes plastikmaterjalist siltidega.

Volikogu liige S. Vare (2) küsis, kas siltidele peab kirjutama täispikad nimed?
Vastas J. Kurba. See on probleem, maanõunikuga arutasime ja veel ei oska küsimusele lõplikult vastata. Keeleseadusest tulenevalt ei tohi kasutada lühendeid. Kompromiss tuleb saavutada lähiajal.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Probleem sildimajanduse tasemelhoidmiseks on linna ammune probleem. Kui õiguslik alus probleemide jaoks on olemas, saab hakata valupunkte lahendama.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Hääletamist ei nõutud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 30 “Haapsalu linna tänavanimede nimistu kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Munitsipaalüldhariduskooli pedagoogide töötasustamise aluste ning palgamäärade kinnitamine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Tulenevalt seadusandlusest kuulub koolide pedagoogide töötasustamisaluste kinnitamine  volikogu pädevusse. Käesoleval aastal suureneb pedagoogide palgafond 12 %. Haapsalu Linnavalitsus teeb ettepaneku pedagoogide töötasustamisaluste kehtestamisel näha ette võimalus osa palgafondi tõusust jagada koolidirektoril vastavalt kooli poolt välja töötatud ja kooli hoolekogu poolt heaks kiidetud pedagoogide tunnustamise korrale. Sama põhimõte kehtiks ka direktorite palgatõusu osas, kuid direktorite tunnustamine toimuks Haapsalu Linnavalitsuse poolt.

Palgaastmete jaoks on välja töötatud uus tabel, mis annab võimaluse nii õpetajatele kui direktoritele määrata vastavalt töö tulemuslikkusele sobiv palgaaste rohkemate astmete hulgast.
Palume eelnõu kehtestada määrusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 31 “Munitsipaalüldhariduskooli pedagoogide töötasustamise aluste ning palgamäärade kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, ametikohtade põhigruppide, teenistujate koosseisunimestike, palgaastmete ja palgamäärade ning üldiste palgatingimuste kinnitamine

KUULATI linnasekretäri Kristel Jupitsa ettekannet.
Haapsalu linnas on ametiasutusteks linnavalitsus ja volikogu kantselei.
Volikogu ainupädevus on kinnitada nende struktuur ja koosseisunimestikud ametnike põhigruppide lõikes struktuuri arvestades.

Võrreldes varasemaga on struktuuris töökorralduse huvides tehtud muudatused. Linnaarengu ja ehituse osakond on jaotatud kolmeks üksuseks. Kõik üksused alluvad aselinnapea Jüri Kurbale. On linnamajanduse osakond (5 inimest), arhitektuurigrupp (3 inimest) ja maagrupp (3 inimest).

Linnakantselei avalike suhete ja IT osakond on ümbernimetatud avalike suhete ja IT grupiks, senine osakonnajuhataja avalike suhete nõunikuks. Haridus- ja kultuuriosakonnas on välissuhete-ja kultuurispetsialisti ametikoht, mida varem ei olnud.

Ametnike põhigruppe on kuus, põhigruppide järgi on määratud palgaastmete vahemikud. Palgaastmeid on 32, palgaastmete samm on 7,5%. Palgamäärad on toodud otsuse lisas 3.
Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Komisjon esitas muudatusettepaneku, mida toetas ka linnavalitsus. Tegemist on linnamajanduse osakonnas peaspetsialisti ja spetsialisti ametikohtade arvu vahetamisega.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu koos muudatusettepanekuga.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepaneku osas hääletamist ei nõutud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud koos rahanduskomisjoni muudatusettepaneku sisseviimisega.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 90 “Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, ametikohtade põhigruppide, teenistujate koosseisunimestike, palgaastmete ja palgamäärade ning üldiste palgatingimuste kinnitamine” (protokolli juures).
Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalu Linnavalitsuse teenistujate palgakorralduse aluste kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Palgakorralduse alused (edaspidi Alused) on dokument, millega on sätestatud omavalitsus-teenistuses olevate linnaametnike ühtsed palgatingimused kõigile koosseisunimestikus olevatele teenistujatele. Alused sisaldavad selle, kuidas määratakse palka ja et on võimalik ergutusena saada tulemustasu nõutavast tulemuslikuma või lisatöö ees. Samuti on määratud kõigile ühtsetel alustel makstavate toetuste ja palga püsiva osana makstavate lisatasude saamise ja maksmise alused ja kord.
Alustes on määratud on ka ametnike sotsiaalsed garantiid teenistussuhte lõppemisel.
Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Komisjon koostöös Sulev Vare ja Urmas Suklesega esitas muudatusettepanekud, mida toetas ka eelnõu algataja (protokolli juures).
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu koos muudatuste sisseviimisega.

Küsimused kaasettekandjale.

Volikogu liige S. Vare (1). Kes otsustab, kas maksta 3 või 6 kuud? Kes otsustab, kas maksta 6 kuni 12 kuud?
Vastas hr Kanepi. Arvan, et otsustab linnapea. Varasemas otsuses oli kirjas kuni 12 kuud, st kasvõi 0 kuud. Tegime olukorra natuke paremaks.

Volikogu liige S. Vare (2).
Oletame, et tahan ise ära minna, kuna sain parema tööpakkumise. Olen töötanud linnavalitsuses viis aastat. Oletame, et ma ei taha seda raha. Kas linnapea on sunnitud mulle maksma kolm kuni kuus kuupalka?
Vastas hr Kanepi. Jah, sulle makstakse see raha.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Komisjonis tekkis sama küsimus, et kelle otsustada on, mitu kuupalka maksta töölt lahkujale? Linnapea vastas, et see jääb linnapea otsustada.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige S. Vare palus õiguskomisjoni arvamust samas küsimuses, näiteks, kui tema lahkub linnavalitsusest töölt omal soovil, kas peab temale maksma raha?
Vastas hr Maiste. Mina arvan, et ei pea maksma. Kui inimene lahkub töölt, so ametniku algatusel, st ATS-i alusel tööl olev isik, siis ei mahu tavalise tööseadusandluse alla. Linnapea vabastab ta töölt, kuna ta ise tahab töölt ära minna. Kui tema palve rahuldatakse, siis ei pea saama enam lisakompensatsiooni.

Volikogu liige S. Vare küsis, kas Maiste on lugenud avaliku teenistuse seadust? Seal on öeldud, et tuleb maksta ametniku algatusel lahkumise korral. Kui mina kirjutan lahkumisavalduse, siis ongi “ametniku algatus”, järelikult olete sunnitud maksma.
Vastas hr Maiste. On ametniku algatus, aga seda võib tõlgendada nii ja naa. Siin eelnõus olev tuleks lahendada läbi juristi, linnasekretäri. Loogikast tulenevalt see raha ikka ei kuulu maksmisele.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Sulev Vare.
Ettepanek: lükkame edasi arutatava eelnõu otsustamise järgmisele istungile, kui on selge vastus, kas linnavalitsus on sunnitud maksma inimesele, kes lahkub omal algatusel või ei ole.

Rohkem sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
HÄÄLETATI: poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Volikogu liige M. Maiste palus õiguskomisjoni nimel vaheaega.
Vaheaeg kella 14.58-15.05.

Lõppsõna.
KUULATI linnasekretäri Kristel Jupitsat.
Hr Vare küsimus on põhjendatud.
Mõlemad väited on oletuslikud: Haapsalu linna tingimustes hakkab ametnik vahetama töökohta, sest talle tehakse parem pakkumine; ametnik hakkab vahetama töökohta sooviga saada linnavalitsuselt kompensatsiooni.
Kui vaadata muudatusettepaneku 9.1 redaktsiooni, siis linnavalitsuse arvates on rõhk sellel, et on arvestatud töökorralduse huve ja ametniku nõusolekut. Analoogia on tulnud kantsleritelt, mida seadus seadustas. Linnavalitsuse eelnõu on natuke tagasihoidlikum.

Kui ametniku algatusel on tegemist ametniku nõusolekuga. Sõna “algatus” oli seadusest maha kirjutades täpsem formuleering, eelnõud esitades oli sõna “nõusolek”. See ongi seotud töökorralduse huve ja ametikohtade eripära arvestades, kus juhil ei ole võimalik koondada vastavalt meeskonna nägemusele, näiteks linnasekretäri.

Avaliku teenistuse seadus ei ole absoluutne, mis reguleerib kohaliku omavalitsuse tegevust. Volikogul on õigus oma otsustega kehtestada garantiisid, mida peetakse võimalikuks ja vajalikuks.

On ametikohti, mida ei saa rakendada avaliku teenistuse seadust sellisel kujul, nagu on ette nähtud ametnikele koondamise näol, seetõttu on ametinimetused sisse toodud.

Eelnõu tervikuna ei põhjusta vaidlusi ja ei ole vaieldav.

Eelnõu vastuvõtmine sellisel kujul nagu ta on, ei kahjusta kellegi huve, sh linna huve. Linnavalitsus saab töökorralduse mõttes kiire toimimise võimaluse minna uuele palgasüsteemile. 2004. a linnaeelarve on vastu võetud ja täitmine on pisut pidurdunud. Kõik reeglid on sellel eelnõus paika pandud.

Ettepanek: volikogu võtaks eelnõu sellisel kujul vastu, sest vastuolusid ei ole. Kui vaidlusalune punkt on üle vaadatud hr Vare poolt suunatud küsimuse põhjal, tuleme järgmisel istungil selle juurde tagasi. Ühe punkti sõnastuse küsimus ei peaks olema põhjuseks eelnõu tervikuna tagasi lükata.

Rohkem lõppsõnaks sõna ei soovitud.

S. Vare palus reformifraktsiooni nimel vaheaega.

Vaheaeg kell 15.11 – 15.16.
Volikogu liige S. Vare esitas ettepaneku katkestada päevakorrapunkti nr 6 Haapsalu linnavalitsuse teenistujate palgakorralduse aluste kinnitamine” arutelu (protokolli juures).

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku katkestada arutusel ole eelnõu lugemine.
HÄÄLETATI:
poolt 2 volikogu liiget, vastu 10.
Seega ettepanek ei leidnud toetust.

Vaadati läbi muudatusettepanekud:
Kõik muudatusettepanekud said eelnevalt täieliku toetuse linnavalitsuselt ja juhtivkomisjonilt.

Muudatusettepanek nr 1 hääletamist nõudis volikogu liige S. Vare.
HÄÄLETATI:
poolt 10 volikogu liiget, vastu 1
Seega muudatusettepanek jääb sisse.
Muudatusettepanekut nr 2 ei soovitud panna hääletamisele.
Muudatusettepanek nr 3 hääletamist nõudis volikogu liige S. Vare.
HÄÄLETATI:
poolt 10, vastu ei hääletatud.
Seega muudatusettepanek jääb sisse.

Kõik esitatud muudatusettepanekud leidsid volikogu toetuse.

Istungi juhataja Andres Ammas pani lõpphääletamisele ettepaneku toetada eelnõud koos muudatusettepanekutega tervikuna.

HÄÄLETATI:
poolt 10 volikogu liiget, vastu 1

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 91 “Haapsalu Linnavalitsuse teenistujate palgakorralduse aluste kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Haapsalu linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele töötasu määramine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Eelnõuga tehakse ettepanek kehtestada linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele uued palgad: linnapeale määrata palgaaste 29 palgamääraga 18 900 kr, aselinnapeadele palgaaste 26 palgamääraga 15 200 kr.

Ingrid Danilovile on ettepanek maksta püsiva iseloomuga lisatasu haridus- ja kultuuri valdkonna juhtimise eest Krista Esta vanemapuhkusel oleku ajal.

Krista Estale on ettepanek maksta hüvitist valitsuse liikme kohustuste täitmise eest vanemapuhkuse ajal summas 2200 kr. Põhjuseks on vajadus kindlustada, et valitsuse istungit toimuksid regulaarselt. Nimelt, 5-liikmelise valitsuse korral on istungi kvoorumi nõue 4 inimest. Teenistussuhe, mille eest Krista Estale on ette nähtud ametipalk, on tal vanemapuhkuse ajal peatunud, mistõttu sel ajal ametipalka talle ei maksta. Valitsuse liikme kohustustest (osaleda istungite töös) Krista Estat vabastatud ei ole.

Muud eelnõus nimetatud maksed tulenevad seadusega antud võimalustest erinevate tasude maksmiseks ja on sätestatud linnavalitsuse palgakorralduse alustes.
Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Arder Väli. Kui palju on Haapsalu linnas tõusnud keskmine töötasu, näiteks kaupluste müüjatel?
Vastas M. Schwindt. Ei oska vastata. 2003. aastal kasvas u 12% tulumaksu laekumine võrreldes 2002. aastaga. Sellest võiks järeldada, et sellises suurusjärgus on toimunud palkade kasv. Teisiti ei oska võrrelda.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 92 “Haapsalu linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele töötasu määramine (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige Sulev Saareväli, osaleb 17 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 8

Audiitori määramine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Eelarve täitmise aruande auditeerimiseks tuleb valida audiitor.

Audiitori määramine kuulub volikogu kompetentsi. Linnavalitsus on valinud sobivaks audiitori kandidaadiks Aime Ruuge, kes on auditeerinud eelarvet varem kahel korral ja teeb ettepaneku Aime Ruuge audiitoriks määrata.

Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein. Millest on tingitud konkurentsi puudumine?
Vastas M. Schwindt. Omavalitsuse audit nõuab pikka tutvumist, suurt tööd ja hind, mida audiitor saab, on võrreldes töömahuga väike.
Üks võimalus oleks kuulutada üleriigiline konkurss välja, aga tõenäoliselt oleks võimalus saada rahvusvahelise tasemega auditeerija, kuid see maksaks linnale vähemalt 200 000 kr.

Volikogu liige S. Vare. Kust võtate, et tuleks maksta minimaalselt 200 000 kr?
Vastas M. Schwindt. Haapsalu Veevärgi auditeerija küsis allakaubeldud hinnaks 90 000 kr.

Volikogu liige S. Vare (täpsustav küsimus). Kas 200 000 ja 90 000 kr on üks ja sama number?
Vastas M. Schwindt. Pidasin silmas mahtusid, Haapsalu Veevärgi ja linnavalitsus koos allasutustega.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige S. Vare. Kas teisi kandidaate oli?
Vastas J. Kanepi. Kandidaate oli üks. Võiks olla ikkagi konkurss ja sooviavaldajaid rohkem.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 93 “Audiitori määramine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Haapsalu Linnamajanduse Aktsiaseltsi aktsiate võõrandamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus moodustas 11.12.2003 korraldusega nr 1096 töögrupi eesmärgiga välja töötada tingimused ja ajakava Haapsalu Linnamajanduse Aktsiaseltsi aktsiate võõrandamise korraldamiseks.
Komisjoni esimene koosolek toimus 06.02.2004, kus otsustati müüa kõik 41 linna omandis olevat aktsiat avalikul kirjalikul enampakkumisel alghinnaga 41 aktsiat kogumaksumusega 8 000 000 krooni.
Töögrupi poolt pakutud tingimusi arvesse võttes otsustas linnavalitsus võõrandada aktsiad järgmistel põhjustel.

1. Soodne situatsioon elamuhoolduse ja haljastuse turul Haapsalus.

Linnamajanduse AS omab hetkel suurimat turuosa nii elamuhoolduses kui ka haljastuses. Käesoleval ajal on teada, et suured, elamuhoolduse teenust pakkuvad ettevõtted on huvitatud laiendama oma tegevust Haapsalus. Kogemustega kinnisvarahaldajad oleks eelkõige huvitatud turu hõivamisest ostes olemasoleva ja hästi toimiva ettevõtte. Juhul, kui olemasolevat ettevõtet lähiajal müüki ei tule, alustatakse tõenäoliselt esinduste kaudu teenuse pakkumist Haapsalus.

2. Oht tugevnevas konkurentsisituatsioonis suurtele ettevõtetele alla jääda.

Tänaseks on Linnamajanduse ASis situatsioon, kus puuduvad täiendavad võimalused pikaajalisteks investeeringuteks ja tegevuse laiendamiseks. Ei ole mõeldav ka omaniku poolt aktsiakapitali suurendada.
Tugevnevas konkurentsis ei ole mõeldav suurendada teenuste hindasid. Olemasolevad hinnad tagavad aga minimaalse kasumlikkuse, mis ei võimalda teha pikaajalisi investeeringuid.
Uute teenuste pakkumine ja kvaliteedi parandamine vajab samuti pidevaid investeeringuid.
Seevastu uute turgude hõivamisel üritavad uued ettevõtted pakkuda teenuseid esialgu madalamate hindadega.

3. Linnavalitsusel ei ole õige osaleda kõrge riskiga ettevõttes.

Linnavalitsuse mainet ja usaldusväärsust võib kahjustada võimalik ebaõnnestumine kõrge riskiga ettevõttes.
Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige A. Väli. Kui palju võib realiseeruda linnavaramüügiks planeeritust?
Vastas M. Schwindt. See on volikogu otsustada. Täna arvestame selle vara müügiga, mis oli kirjas linnaeelarves. Nendeks on Karja 6, Ehte 8 ja Haapsalu Linnamajanduse AS aktsiad.

Volikogu liige A. Väli (2). Haapsalu Linnamajanduse AS müügi korral tekib ilmselt monopol. Kuidas näeb linnavalitsus võimalust kaitsta linnakodanikku ja loobuda monopolist?
Vastas M. Schwindt. Kui ettevõte on monopoliseisundis ja osutab head ja kvaliteetset teenust õige hinna eest, on kõik korras. Juhul kui teenus ei vasta kvaliteedile ja hind on liiga kõrge, tekib avatud turu situatsioonis kõrvale uus pakkuja ja kliendil on võimalus vabalt valida, millise ettevõtte klient ta on.
Volikogu liige A. Väli (täpsustav küsimus). Kas linnavalitsusel ei ole võimalik mõjutada teenuse hinda?
Vastas M. Schwindt. Linnavalitsus hinda mõjutada ei saa.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Märt Maiste.
Õiguskomisjon arutas pikalt eelnõud. Aselinnapea oma ettekandes ei lisanud midagi uut sellele, mis oli seletuskirjas, kuigi linnapea õiguskomisjoni koosolekul lubas, et ettekandja vastab koosolekul üleskerkinud küsimustele.

Seletuskirjas toodud mitmed põhjused on tegelikult teisiti. Tänaseks on Haapsalu Linnamajanduse AS situatsioonis, kus puuduvad täiendavad võimalused pikaajalisteks investeeringuteks ja tegevuse laiendamiseks. Tegelikkuses on ettevõttel reaalsed vahendid investeeringute tegemiseks, ei oma hetkel ühtegi pikaajalist kohustust. Poole aasta töötulemusena on kasumis, olles samade teenuse hindade juurde, mis olid eelmisel aastal linnavaraameti toimimise ajal. On välja töötatud uued teenused ja uuel hooajal on võimeline tulema turule konkurentsivõimeliste teenuse pakettidega.
Seetõttu pean kummaliseks seletuskirja lõpus lauset, et linnavalitsuse mainet ja usaldusväärsust võib kahjustada võimalik ebaõnnestumine kõrge riskiga ettevõttes. Sellest võib välja lugeda praeguse linnavalitsuse suurt muret järgmise linnavalitsuse käekäigu pärast.

Teisest probleemist läheb seletuskiri vaikides mööda: linna heakorra ja haljastuse pool. Põhjuseks on üleskerkinud küsimused, millele linnavalitsus täna veel vastata ei oska. Kas linnavalitsus on valmis linnaelanike sotsiaalvaldkonda kuuluvate teenusemahu suurenemisega ja kaasnevate kulutuste suurenemisega? Sellele küsimusele ei andnud ka linnapea õiguskomisjoni koosolekul ammendavat vastust. Kas linnavalitsus on valmis loobuma mugavustest jooksvate probleemide lahendamisel arvestades käesoleva aasta juubeliaastat, kus tuleb eriti palju kiireid probleeme ette. Kas linnavalitsus on ette näinud kulude kohest tõusu seoses vajalike teenuste ostmisega erapartnerilt, mida seni saab linnamajanduse AS praegu praktiliselt tasuta. Kas linnavalitsus on tänaseks lahendanud kalmistu probleemi?
Enne kui müüakse, tõstetakse müüdav kaup ühte hunnikusse ja mittemüüdav teise. Sama komisjoni otsusega pidi välja viidama bilansist kalmistu hoone.

On palju küsimusi, mis on veel lahendamata. Arvan, et linnavalitsuse mainet võib kahjustada kõrge riskiga ettevõtte müügi ebaõnnestumine. Müük ei ole korralikult ette valmistatud.

Volikogu liige Arder Väli.
Varadest linnavalitsus ei rääkinud, olete kindlasti mõelnud nii, et linnamajanduse AS-i koos surnutega ei müüda. Kalmistu vara tuleb maha arvata. Järgmiseks volikoguks peaks kalmistu probleem olema lahendatud ja ettepanekud volikogule tehtud, kuidas seda teha. Võimalik, et linnale kuuluva munitsipaalettevõtte näol või muul viisil. Vajalik on esitada kalmistute eeskirjad, mis on tuuritanud juba kolm aastat.

Volikogu liige Toivo Hein.
Tekkinud küsimused inspireerisid minu sõnavõtu.
Kui müüsime maha Haapsalu Soojuse, oli risk, et tekib monopol, palju suurem, kui on seda müües linnamajanduse AS-i. Sisuliselt ei ole monopoli juba praegu, sest hakkavad tekkima väikeettevõtjad.

Probleemid olid seni ja loomulikult probleemid müües ei lakka, neid tuleb ka edaspidi lahendada.

Linnakodanikuna julgen väita, et ega palju halvemaks enam minna ei saa. Sama saan väita ka korrusmaja nõukogu liikmena suheldes linnamajanduse AS-ga ja Haapsalu Haljastusega.

Minu toetust põhjendab ka see, et vabariigis on selle tee läbi käinud mitmed linnad. Ise käisin koos linnavalitsuse esindajatega Kuressaares, kus ei kurdetud, et olukord oleks halvemaks läinud, ennem paremaks. Miks peaks see Haapsalus teisiti minema?
Toetan eelnõud esitatud kujul.

Repliik, volikogu liige Sulev Vare.
Juhin tähelepanu sellele, et Tallinna linnal on samas asjas negatiivsed kogemused.

Rohkem sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Lõppsõna.
KUULATI aselinnapea Martin Schwindti.
Soovin lahti rääkida M. Maiste küsimused.
Kui väitsin, et pikaajalisteks investeeringuteks, tegevuse laiendamiseks ettevõttel vahendeid ei ole. Ettevõtte bilanssi vaadates on raha, aga kõik on käibevahendid, mis on laekunud hooldusmajade remondifondi rahad, mida ettevõte oma laiendamisesse ei saa investeerida.

Oli juttu, et ettevõttel ei ole pikaajalisi kohustusi. Ettevõttel on küllalt keeruline võtta laenu sellises situatsioonis, kus tal ei ole tagatist. Tagatist ei ole seetõttu, et vallasvarale on maa erastamata ja hüpoteeki seada ei ole võimalik.

Linnamajanduse AS-i nõukogu otsustas 17. veebruaril anda kalmistuhoone ja kabel linnavalitsusele üle, vastav otsus on olemas. Füüsiliselt on see lõpuni täide viimata põhjusel, et puudub otsus Haapsalu Linnamajanduse AS-i aktsiate müügi kohta.

Esimesel võimalusel koostame paketi potentsiaalsetele ostjatele ja bilansi, kus neid varasid sees enam ei ole.

M. Maiste palus õiguskomisjoni nimel vaheaega.
Vaheaeg kella 15.56 – 16.01.

Lõppsõna.
KUULATI
Volikogu õiguskomisjoni esimeest M. Maistet.
Palun edaspidi linnavalitsusel korraldada juhtivkomisjonides esitatud küsimustele vastamine nii, nagu kokku lepitakse, et ei tekiks volikogu istungil liigset aja raiskamist.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 94 “Haapsalu Linnamajanduse Aktsiaseltsi aktsiate võõrandamine” (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige Märt Maiste, osaleb 16 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 10

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Vee 1 ja 3)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Vee 1 ja 3 krundid kuuluvad detailplaneeringu algatamise ettepaneku teinud kodanik Ruth Raudveele. Vee 1 on üldmaa krunt, kus asub endine tenniseväljak. Vee 3 on väikeelamukrunt. Mõlemad krundid on hoonestamata.

Planeeringu eesmärk on kavandada mõlemad krundid väikeelamukruntideks ja vajadusel muuta kruntide omavahelisi piire. Planeeritav ala asub Haapsalu muinsuskaitsealal. Hoonestust on lubatud planeerida nii, et Rüütli tänavalt säiliks vaade Promenaadi pargile.
Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 95 “Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Vee 1 ja 3)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kastani 9 ja Kastani, Kuuse, Vahtra tänavate vaheline ala)

KUULATI aselinnapea Jüri kurba ettekannet.
Haapsalu Väikelastekodu taotleb riigi omandis oleva krundiga Kastani 9 piirneva ala planeerimist ühiskondlike hoonete maaks. Kõnealune maa on praegu reformimata riigimaa.
Krundile soovitakse ehitada väikelastekodu kompleksi laiendust, ühekorruselist olemasoleva väikelastekodu hoonega sarnase arhitektuuriga puithoonet. Ülejäänud maa-ala kujundada park-metsaks.

Planeeringuga määratakse planeeritava krundi sihtotstarve (sotsiaalmaa), ehitusõigus, hoonestustingimused, haljastuse ja liikluskorralduse põhimõtted ning kommunikatsioonide asukohad.
Planeeringuga tuleb lahendada ka Kuuse 26 elamu juurdepääsutee. Analüüsida võimalust Kuuse tänava äärde väikeelamukruntide kavandamist.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 96 “Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kastani 9 ja Kastani, Kuuse, Vahtra tänavate vaheline ala)” 
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Katastriüksuste sihtotstarvete määramine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsuse 11.12.2003 korralduste nr 1062 “Kasutusloa väljaandmine kauplus-ateljeele (Niine 21, Haapsalu)”, nr 1063 “Kasutusloa väljaandmine müügipunktile (Niine 21, Haapsalu)”, nr 1066 “Kasutusloa väljaandmine äriruumidele elamus Võnnu 2”, 24.12.2004 korralduse nr 1108 “Kasutusloa väljaandmine baarile Karja 12” ja 28.08.2003 korralduse nr 701 “Kasutusloa väljaandmine ärihoonele (Ehte 4, Haapsalu)” alusel on hoonele Niine 21 väljastatud 12.12.2003 kasutusload nr 72 ja 73, hoonele Võnnu 2 on väljastatud 12.12.2003 kasutusluba nr 75, hoonele Karja 12 on väljastatud 29.12.2003 kasutusluba nr 97 ja hoonele Ehte 4 on väljastatud 29.08.2003 kasutusluba nr KL-16/03.

Katastriüksused aadressiga Niine 21, Haapsalu (katastritunnus 18301:010:0006, sihtotstarve 50% tootmishoonete maa, 50% ärimaa) kuulub Riho Õle, aadressiga Võnnu 2, Haapsalu (katastritunnus 18301:006:0090, sihtotstarve 100% väikeelamumaa) kuulub Liivia Leškini, aadressiga Karja 12, Haapsalu (katastritunnus 18301:003:0100, sihtotstarve 20% väikeelamumaa, 80% ärimaa) kuulub Valve Raudsepa ja aadressiga Ehte 4, Haapsalu (katastritunnus 18301:005:0018, sihtotstarve 100% väikeelamumaa) kuulub EELK Haapsalu Püha Johannese koguduse kinnisomandusse.

Arvestades, et maakatastriseaduse kohaselt võib linnavolikogu ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmisel, kui see ei too kaasa ehitamist, määrata katastriüksuse sihtotstarbe ehitusseaduse kohaselt ehitise kasutusloas nimetatud ehitise kasutamise otstarbe alusel.
Vastavalt riiklikule ehitiste registrile moodustab hoone Niine 21 äripind kogu hoone netopinna, hoone Võnnu 2 äripind (121,6 m2) 42,2% hoone netopinnast (289,3 m2), hoone Karja 12 äripind kogu hoone netopinna ja hoone Ehte 4 äripind kogu hoone suletud netopinna. Seega on maakasutuse sihtotstarbeid võimalik muuta kasutusloa alusel.

Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 97 “Katastriüksuste sihtotstarvete määramine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Koolide, lasteaedade ja huvikoolide arengukava ning põhimääruse kinnitamise korra kinnitamine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Haridusasutuste arengukavad ja põhimäärused kinnitatakse vastavalt seadusandlusele linnavolikogu poolt kehtestatud korras. Selleks teeme ettepaneku eelnõuna esitatud kord kehtestada.

Palume eelnõu võtta vastu otsusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimees Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 98 “Koolide, lasteaedade ja huvikoolide arengukava ning põhimääruse kinnitamise korra kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 14

Haapsalu Raudteemuuseumi põhimääruse muutmine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Eelnõu on esitatud eesmärgiga täiendada muuseumi põhimäärust võimalusega kaasata muuseumi juhtimisse nõuandva organina muuseumi nõukogu.

Nõukogu ülesanded ja pädevus määratakse nõukogu põhimääruses, mille kinnitab linnavalitsus.
Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Näeme nõukogu tööna muuseumi arendustööd. On võimalu teha vabariigi parim muuseum.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 99 “Haapsalu Raudteemuuseumi põhimääruse muutmine” (protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees