NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								26. märts 2004 nr 18

Istung algas kell 14.02 lõppes kell 15.27.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 16 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

ARUTATI istungi päevakorra projekti.
Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi. Ühehäälselt kinnitati järgmine päevakord:

HÄÄLETATI:
poolt 14,vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 18. istungi päevakord.
1.	Haapsalu linna 2004. aasta esimese lisaeelarve esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

2.	“Sotsiaalkorterite andmise ja kasutamise kord Haapsalu linnas" kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

3.	Asustamata korteriomandi (Karja 6, Haapsalu) avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

4.	Kinnisasja avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine (Õhtu-Kallas 17a, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

5.	AS Läänemaa Apteek aktsiate võõrandamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

6.	Haapsalus, Karja 6 asuvate äriruumiüürilepingutega koormatud korteriomandite võõrandamine äriruumide üürnikele
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

7.	Volituste andmine halduslepingu sõlmimiseks
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

8.	Arvamuse andmine Westmeri 3, Haapsalu rajatavale sadamale ametliku kohanime ja akvatooriumi määramiseks
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

9.	Detailplaneeringu algatamine (Suur-Holmi 1, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

10.	Eesti Linnade Liidu üldkoosolekule ja volikogusse esindajate nimetamine ja asendajate määramine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

11.	Haapsalu Linnavolikogu 27.02.2004 otsuse nr 90 “Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, ametikohtade põhigruppide, teenistujate koosseisunimestike, palgaastmete ja palgamäärade ning üldiste palgatingimuste kinnitamine” muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

12.	Haapsalu Linnavolikogu 27.02.2004 otsuse nr 91 “Haapsalu Linnavalitsuse teenistujate palgakorralduse aluste kinnitamine” muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

13.	Haapsalu linna 2004. aasta esimese lisaeelarve teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2004. aasta esimese lisaeelarve esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linna eelarve võeti vastu 30. jaanuaril 2004. Nimetatud tähtajaks ei olnud Vabariigi Valitsus kinnitanud määrust “Seaduses “2004. aasta riigieelarve”” eraldisteks kohaliku omavalitsuse üksustele jooksvateks kuludeks tasandusfondi määratud vahendite jaotus”, mille alusel jagatakse tasandusfondi vahendid omavalitsuste vahel. Volikogu poolt kinnitatud eelarves olid tasandusfondi vahendid prognoositud Vabariigi Valitsuse määruse eelnõu ja 2003. aasta eelarve põhjal.
Tasandusfondis Haapsalu linnale eraldatud vahendid kinnitati 25.02.2004. aastal Vabariigi Valitsuse määrusega nr 45. Nimetatud määrusest tulenevalt on koostatud lisaeelarve mittesihtotstarbeliste toetuste jagamiseks 2004. aastal.

Lisaeelarves tasandusfondi täiendavate vahendite arvelt suurendatakse lasteaia “Tareke” ja kõigi üldhariduskoolide personalkulusid ja majandamiskulusid. Personalikulu suurendamisel on arvestatud õpetajate palgatõusuga. Koolide eelarves on kuludeks jagatud 11,5 kuu palgafond, 0,5 kuu palgafond on jäetud reservi. Majandamiskuludes jagatakse täiendavaid vahendeid õpetajate koolitusteks ja õpikute ostmiseks.
Kokku on reservfondi jäetud 1391 984 krooni, mille jagamise koolide vahel otsustab linnavalitsus peale täpse õpilaste arvu olemasolu 2004-2005. õppeaastaks.

Tasandusfondi vahenditest planeeritakse suurendada toimetulekutoetuseks planeeritud summasid.
Laenu arvelt planeeritakse suurendada kulutusi haljastusele s.o Väike–Viigi süvendamise lõppetapi omafinantseeringu katmiseks.

KIK-le esitatud projektis taotleb linnavalitsus 4,9 milj kroonise mahuga projekti tarvis 3,6 milj krooni, osaledes 1,3 milj kroonise omafinantseeringuga.
Linnavalitsus palub toetada eelnõud esitatud kujul.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein. Mis otstarbeks suunatakse raha lasteaeda Tareke?
Vastas M: Schwindt. Summad suunatakse õppevahendite ostmiseks ja personalikulu on suurenenud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekud esitada peale kaasettekande lõppemist tunni aja jooksul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
1.	Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2.	Muudatusettepanekud esitada tunni aja jooksul hiljemalt kell 15.12.

Päevakorrapunkt nr 2

“Sotsiaalkorterite andmise ja kasutamise kord Haapsalu linnas” kinnitamine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Haapsalu linnas sotsiaalkorterite andmist ja kasutamist reguleeriva uue korra läbi on täpsustatud ja laiendatud sotsiaalkorteri taotlemiseks õigustatud isikute hulka perekonnas hooldusel või eestkostel olnud laste näol, kes taotlemise hetkeks on saanud täiskasvanuks; täpsustatud sotsiaalkorteri üürile andmise protseduuri; suurendatud sotsiaalkorteri üürile andmise piirtähtaega kolme aastani; viidud sotsiaalkorterite üürile andmise kord vastavusse Haapsalu Linnavalitsuse poolt elluviidud struktuurimuudatustega;
viidud sotsiaalkorterite andmist ja kasutamist reguleeriv kord vastavusse sotsiaalhoolekande seadusest, elamuseadusest ja võlaõigusseadusest tulenevate nõuetega.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige T. Hein. Kas taotlejate ring laieneb?
Vastas I: Danilov. Raske arvuliselt ette öelda, jään vastuse võlgu.

Volikogu liige T. Hein (2). Kui palju on sotsiaalkorterite järjekorras inimesi?
Vastas I. Danilov. Järjekorras on 10-15 peret. Vastav komisjon jälgib, ei lase järjekorral pikaks kasvada. Järjekorras oleku ajal leiavad inimesed ka ise lahendusi.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 32 “Sotsiaalkorterite andmise ja kasutamise kord Haapsalu linnas” kinnitamine”
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Asustamata korteriomandi (Karja 6, Haapsalu) avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine

KUULATI  aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Eelnõuga teeb linnavalitsus ettepaneku kinnitada asustamata korteriomandi (registriosa number 17817, katastriüksuse aadress Karja 6, Haapsalu) avaliku kirjaliku enampakkumise võitjaks Raido Grossfeldt, kes tegi kõrgeima hinnapakkumise ja müüa korteriomand võitjale hinnaga 120 777 Eesti krooni. Pakkumise alghind oli 90 000 Eesti krooni.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 100 “Asustamata korteriomandi (Karja 6, Haapsalu) avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine”
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Kinnisasja avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine
(Õhtu-Kallas 17a, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Linnavalitsus teeb ettepaneku kinnitada kinnisasja, registriosa numbriga 17636, katastriüksuse aadressiga Õhtu-Kallas 17a, avaliku kirjaliku enampakkumise võitjaks Rainela Lastekaupade Osaühing, kes tegi kõrgeima hinnapakkumise, ja müüa kinnisasi võitjale hinnaga 350 001 Eesti krooni. Pakkumise alghind oli 260 000 Eesti krooni.

Osales üheksa pakkujat, kellest Alar Rästa esitas protesti pakkumise läbiviimise kohta ja koosnes kolmest punktist. 
A. Rästa väidab, et enampakkumise läbiviimisel toimus Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 määrusega nr 8 kinnitatud “Linnavara võõrandamise korra” punktis 24 esitatud nõuete rikkumine. Korraldaja (linnavalitsus) on seisukohal, et protestis viidatu on vaieldav ja et käesolevas asjas on tegu eksitusega, mida ei saa kvalifitseerida protseduuri olulise rikkumisena ühes sellest tulenevate tagajärgedega Linnavara võõrandamise korra punkti 4.1 mõttes.

A. Rästa teine väide, et on rikutud Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 määrusega nr 8 kinnitatud “Linnavara võõrandamise korra” punkti 25 lõiget 9 (s.t ajaleheteates olevat märkimata, millal ja kus saab müügitingimustega tutvuda) on sisuta ja seetõttu alusetu.

A. Rästa kolmas väide, et on rikutud Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 määrusega nr 8 kinnitatud “Linnavara võõrandamise korra” punkti 37 on sisuta ja seetõttu alusetu.

Võttes arvesse asjaolu, et Alar Rästa esitas pakkumise õigeaegselt õigete dokumentidega, ja õige sisuga. Dokumentide üleandmisel ta täiendavaid taotlusi ei esitanud, millega oleks tõendatud asjaolu, et ei jätkunud aega enampakkumise tingimustega tutvumiseks.

Kuna linnavalitsus pidas kolme protesti punkti alusetuks, esitame volikogule eelnõu ja palume kinnitada avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemused.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Raimond Lunev. Kui palju Alar Rästa pakkus?
Vastas M. Schwindt. A. Rästa pakkus 305 000 kr ja oli pingereas neljas.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Komisjon tutvus Alar Rästa protestikirjaga, sai täiendavad materjalid ja vajalikud seletused linnavalitsuselt, tutvus ka A. Rästale linnavalitsuselt saadetud kirjaga. Jõuti seisukohale, et linnavalitsuse eelnõu tuleb esitatud kujul vastu võtta.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 101 “Kinnisasja avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine (Õhtu-Kallas 17a, Haapsalu)
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

AS Läänemaa Apteek aktsiate võõrandamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Apteegi auditeerimata 2003. a bilansi ja kasumiaruande põhjal  koosneb ettevõtte käibevara peamiselt:
•	raha ja pangakonto jäägist 28 562 krooni ning muudest nõuetest;
•	ostjatelt laekumata arvetest 108 889 krooni,
•	ostetud kaupade jäägist 437 542 krooni.
Kokku on käibevara 580 894 krooni.
Kogu olemasolev käibevara on finantseeritud lühiajaliste kohustuste arvelt, mida on 582 261 krooni. Pikaajalisi kohustusi ettevõttel ei ole. Olemasolev põhivara on jääkväärtusega 420 769 krooni
Apteegi bilansis oleva hoone soetusmaksumus on 480 000 krooni. Kinnisvaraeksperdi 06.01.2004 seisuga koostatud hindamisaktist tulenevalt on hoone turuväärtus 900 000 krooni.
Hoone teisel korrusel asuvad kaks korterit 62,3 m2 ja 51,1 m2
Nimetatud korterid on 01.09.1997 antud eluruumide hoolduslepingu alusel Haapsalu Linnavaraameti hallata. Hoone on vallasvara. Hoone alune maa on erastamata. Apteegi bilansis olev muu põhivara on praktiliselt amortiseerunud ja ei oma olulist väärtust.

Aastavahetuse seisuga otsest pankrotiohtu ega teravat lühiajaliste maksete tasumise probleemi ei ole, kuid jätkuv kahjumiga  töötamine 2004. aastal viib omakapitali vähenemise kriitilise piirini (vastavalt äriseadustiku § 301 ei tohi netovara vähem kui pool aktsiakapitalist või vähem kui 
400 000 krooni).
Kahjumi jätkudes väheneb käibevarade maht ja kasvab lühiajaline võlgnevus, mis omakorda tekitab makseraskusi.
2003. aastal tehtud sammud suurendada käibe mahtusid ja vähendada kahjumit ei osutunud tulemuslikeks. Samuti vajab apteek tegevuse jätkamiseks investeeringuid ventilatsiooni- ja kassasüsteemi välja ehitamiseks.
Et vältida pankrotieelse situatsiooni tekkimist, tuleks juba täna tegutseda viisil, mis väldiks linna varade väärtuse vähenemist. Sellest tulenevalt teeme ettepaneku lõpetada linna osalus AS Läänemaa Apteek ja võõrandada kõik aktsiad avalikul kirjalikul enampakkumisel.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 102 “AS Läänemaa Apteek aktsiate võõrandamine”
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalus, Karja 6 asuvate äriruumiüürilepingutega koormatud korteriomandite võõrandamine äriruumide üürnikele

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Linnavara võõrandamise korra punkti 15 kohaselt on linnavara müügi viisid järgmised:
15.1 avalik enampakkumine (suuline või kirjalik)
15.2 eelläbirääkimistega pakkumine
15.3 otsustuskorras müük
15.4 linnavolikogu otsusel muul viisil.

Linnavalitsus ei pea otstarbekaks eelnõus nimetatud varade müüki linnavara võõrandamise korra punkti 15.1 kohaselt, mis on vara võõrandamine suulise või kirjaliku avaliku enampakkumise korras.
Enampakkumise korras müügi puhul võib võitjaks osutuda isik, kes ei ole huvitatud äritegevuse jätkamisest vanalinnas, vaid soetab vara edasimüügi eesmärgil. Sellisel juhul võib linn saada küll suurema summa vara müügist, kuid ei ole tagatud traditsioonilise äritegevuse jätkumine vanalinna piirkonnas. Analoogilisi negatiivseid näiteid varade kokkuostust kinnisvara hinnatõusu ootuses on Haapsalus mitmeid.
Punkti 15.2 korras eelläbirääkimistega müük eeldab mitme ostja olemasolu ja ei taga samuti juba toimiva ja linnale vajaliku ettevõtluse jätkamist. Samuti ei ole eelläbirääkimistega müügi puhul erinevate tingimuste seadmisel võimalik saada maksimaalset müügihinda, kuna sellel viisil võõrandamisel ei ole hind primaarne.
Linnavara võõrandamise korra punkti 15.3 otsustuskorras müük kehtib sama korra punkti 59 kohaselt ainult vallasvara võõrandamisel.

Seega teeb linnavalitsus linnavolikogule ettepaneku võõrandada üürilepingutega koormatud korteriomandid korra punktist 15.4 lähtudes, s.t arvestades konkreetset olukorda ja vajadusi ja otstarbekust volikogu äranägemisel.
Nimetatud punkt annab võimaluse müüa vara hetkel üürilepingu alusel ruume äriotstarbeks kasutavatele ettevõtjatele, kes on tänaseks investeerinud kasutatavate ruumide ümberehitusse ja teinud sanitaarremonti.
Arvestades vajadust säilitada ja parandada äritegevuskeskkonda Haapsalu vanalinna piirkonnas ning tagamaks vanalinnas traditsiooniliste kaubandus-, toitlustus- ja kunstiäride tegevuse jätkumise ja arenemisvõimalused on otstarbekas linnale kuuluvad Karja 6 asuvad äriruumid, mis on üüritud ettevõtjatele, võõrandada samadele ettevõtjatele.
Ruumides tegutsevad ettevõtjad on avaldanud soovi üüritavaid ruume osta eesmärgiga jätkata senist tegevust.

Korteriomandite hinna määramisel on lähtutud Karja poe ja Pizza Grande ruumide puhul Kinnisvaraeksperdi hindamisaktist, mille puhul keskmiseks 1. korruse ruutmeeti hinnaks tuleb ca. 3000 kr ja keldrikorruse hinnaks 1000 kr.
Kunstigalerii ruumide puhul on arvestatud 1. korruse ruutmeetri hinnaks ca 2600 kr ja keldril 500 kr. Kunstigalerii hinna määramisel on pisut madalam hind põhjusel, et tegemist on peamiselt näitusesaaliga, mille äriline tasuvus on väga madal. Samuti kehtib hetkel kunstigalerii üürnikuga üüritasuta üürileping tähtajaga 01.02.2007. a.
2. korruse äriruumi, mille sissepääs on hoovi poolt, ruutmeetri hinnaks on 2000 kr. Hinna kehtestamise aluseks oli samas majas 2. korruse korteri enampakkumisel pakutud hind.
Käesolevaga palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Raimond Lunev. Kui pikk on maksetähtaeg ja kui tähtajaks ära ei maksta, mis saab edasi?
Vastas M. Schwindt. Maksetähtaega meie müügikorra kohaselt ei ole. 30 päeva jooksul peale volikogu otsuse jõustumist sõlmitakse ostu-müügileping. Järelmaksuga linn ei müü.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Komisjoni palve oli täiendada eelnõu juurde kuuluvat seletuskirja, mida linnavalitsus ka tegi. Ühel üürnikul oli olnud üürivõlg, kuid fakti kontrollimise ajaks oli võlg tasutud.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 103 “Haapsalus, Karja 6 asuvate äriruumiüürilepingutega koormatud korteriomandite võõrandamine äriruumide üürnikele”
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Volituse andmine halduslepingu sõlmimiseks

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Riigi ülesandeks olev muinsuskaitseline järelvalvetegevus Haapsalu linnas on alates 10.04.1997 olnud riigi poolt lepinguga delegeeritud Haapsalu Linnavalitsusele. Seda võimaldas muinsuskaitseseadus ja vastav volikogu otsus. Riigi poolseks tingimuseks oli ka arhitektuuriajaloo eriala omava kõrgharidusega spetsialisti olemasolu linnavalitsuse koosseisus.

Teiseks taolise tegevusega tegelevaks omavalitsuseks on olnud Tallinn. Delegeerimise tulemusena on otsustused (planeeringu- ja ehitustegevusega seonduvad) muinsuskaitse osas tehtud kohapeal, mis on kiirendanud asjaajamist ja muutnud selle paindlikumaks ja rohkem kohalikku eripära arvestavaks.

Nüüdseks on Muinsuskaitseseadus saanud uue redaktsiooni, mis tingib varasema lepingu asemel uue sõlmimise vajaduse. Riik läbi Muinsuskaitseameti on valmis jätkama järelevalvealast koostööd Haapsalu Linnavalitsusega ning on pakkunud välja uuendatud lepinguvariandi.

Sisulises osas järgib see leping suurel määral vana lepingu mõtet, lisandunud on mõned kohustused ja ka lepingujärgne võimalus taotleda nende kohustuste täitmiseks rahalist tuge riigieelarvest, muutunud on seaduse paragrahvide numbrid lepingu tekstis.

Linnavalitsus peab otstarbekaks jätkata riigi ülesannete täitmist muinsuskaitse vallas ja sõlmida sellekohane uus haldusleping.
Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige A. Väli küsis, miks peab lepingu sõlmima volikogu, mitte aga linnavalitsus.
Vastas J. Kurba. Nõue tuleneb muinsuskaitseseadus.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 104 “Volituse andmine halduslepingu sõlmimiseks”
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Arvamuse andmine Westmeri 3, Haapsalu rajatavale sadamale ametliku kohanime ja akvatooriumi määramiseks

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Westmeri 3 on endisele AS Westmerile kuulunud kinnistu, mis asub vahetult Haapsalu Jahtklubi kõrval. Selle kinnistu ostis AS Evore. On saanud meilt projekteerimisloa, et olemasolev tööstushoone ehitada ümber sadamahooneks. Tänaseks on projekt saanud kinnituse ja projektile on antud ehitusluba. Tööd objektil käivad.

Vastavalt sadamaseadusele peab olema sadamal nimi ja akvatoorium. Haapsalus puudub seni vormistatud nimega sadam. Sadamale nime ja akvatooriumi määramiseks arvamuse peab andma kohaliku omavalitsuse volikogu. Vastavalt sadamaseadusele on sadam laevanduslikuks ja kaubanduslikuks tegevuseks, laevaremondiks, harrastuslikuks laevasõiduks või muuks merendusalaseks tegevuseks kohandatud piiritletud alal asuv hoonete ja rajatiste kompleks koos juurde kuuluva akvatooriumiga. Otsuse nime ja akvatooriumi kohta teeb Vabariigi Valitsus Majandusministeeriumi ettepanekul.
Linnavalitsuse poole pöördus juba läinud aastal Majandusministeerium palvega kooskõlastada sadama nimi ja akvatoorium. Esmane nimepakkumine oli Westmeri, mida linnavalitsus ei pidanud õigeks. Uuringud läbi minsuskaitse ja Haapsalu linna tundvate inimestega pakuti nimeks Suur-Holmi. Kõrval on AS Westmer ja omab teatud osa sadama- ja rannaalast. Edasi on Lääne Kalurile kuuluvad sadama osad ja piirivalvesadam. Need kõik vajavad konkreetsete nimede vormistamist.

Jõudsime kokkuleppele, et nimi võiks olla Suur-Holmi. On vaja määrata ka akvatoorium, mis annab eelkõike kohustused sadama valdajale kindlustada ohutu mereliiklus akvatooriumi osas. Samuti kindlustada akvatooriumi korrasolek ja sügavus vastavalt etteantud tingimustele. Kinnitab selle Vabariigi Valitsus. Kuna on tegemist väikelaevade sadamaga, oli algselt küsitud 60 m äärmisest kaist, mis vastab väikelaevade liiklusohutusele. Linnavalitsusele jõudis ettepanek vähendatuna 50-le meetrile, kuna 60 m kauguselt kaist on nn laevaliikluse kanal. See on suhteliselt madal, kuid on kogu pikkuses 2,6 m sügavune ja möödub sama kaugelt ka Lääne Kaluri olemasolevast pikast kaist. Tehniliste raskuste tõttu ei ole suurt plaani seinal, seetöttu jagasime volinikele välja pildi sadama kaide asukohast, kus koordinaatidega on näidatud akvatooriumi pind kahtede koordinaatidega.

Käesolevaga teeme volikogule ettepaneku anda arvamus määrata Westmeri 3 kinnistule rajatavale sadamale nimeks Suur-Holmi ja akvatoorium vastavalt asendiplaanile, mis esitati vahetult enne päevakorrapunkti arutamist.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Eelnõu koosneb kahest osast. Nime osas probleeme ei tekkinud. Akvatooriumi määramisel kerkisid üles küsimused. Tagalahe rannikuala territooriumil on palju juriidilisi probleeme ja määramatust, mis seotud ala planeerimisega ja omandisuhete vormistamisega. Planeerimisel ei ole suudetud leida kompromisse sadamas tegutsevate isikutega. Kui komisjon oleks teinud takistusi akvatooriumi määramisele, oleks see toonud kaasa rida ohte: oleks andnud võimaluse kohtuvaidlusteks asjaosaliste vahel – praegu jahisadamas toimetava ettevõtja ja AS Evore vahel. Komisjoni andmetel on AS Evorel tegemata juriidilisi toimetamisi, mistõttu on oht, et nad ei saagi tegutsemisluba. Kui komisjon oleks vastu akvatooriumi määramisele, oleks võinud tekkida olukord, kus jahisadam ei oleks saanud enam tegutseda ja AS Evore ei oleks hakanud tegutsema. Eeloleval suvel ja ka järgneval suvel oleks võinud saabuda sügav vaikus sadamas, mis komisjoni meelest oleks olnud kõige hullem lahendus arvestades jahisadama tähtsust Haapsalule.

Oli valida rahuldav lahendus ja väga halb lahendus. Valisime rahuldava lahenduse, kuigi see ei taga seda, et vaidlusi ja takistusi ei tule. Otsuse toetada linnavalitsuse otsuse eelnõud tegime peale teist koosolekut.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige K. Aigro. Kuulun kommunaalkomisjoni ja esimesel koosolekul leiti palju takistavaid probleeme ja küsimusi, et toetada eelnõud. Teisel koosolekul ma osaleda ei saanud. Missugused olid koosolekul esitatud uued põhjendused, mille tõttu juhtivkomisjoni esialgne arvamus muutus? Kuidas jagunesid koosolekul hääled?
Vastas T. Hein. Põhiprobleem oligi akvatooriumiküsimus. Meile ei ole kättesaadav olnud korralikud merepõhja joonised, mis ütleks täpselt, kust läheb läbi laeva kanal. Komisjoni hirm oli see, et akvatoorium läbib kanalit, mis oleks andnud uuel toimetajal võimaluse hakata tegema takistusi laevade liiklemisel. Esialgne komisjoni ettepanek oli teha muudatus eelnõus anda poolthääl kohanime määramiseks, kuid mitte akvatooriumi määramiseks täiendavate andmete saamiseks. Täiendavad andmed tulid. Aselinnapea Jüri Kurba oli veeteedeametist toonud lootsiraamatust andmed, mis näitasid, et siiski, et kanal ei läbi taotletavat akvatooriumit.
Kohal oli kolm komisjoni liiget ja eelnõule anti üksmeelne toetus, kuna jõuti arusaamisele, et ohtusid ei ole.

Läbirääkimised.

Volikogu liige Märt Maiste.
Ma ei ole jurist, kuid ma ei ole näinud eelnõud, kus küsitakse “arvamust” nagu praegu arutusel olevas eelnõus ja siis tehakse selle alusel tähtsaid otsuseid. Arvan, et võib tekkida kahtlusi ja löögi alla jääb selle eelnõu koostaja linnavalitsus ja naeru alla meie volikogu, kes mitte kõige parema juriidilise sõnastusega otsuse eelnõu esitas. Vorm ja seletuskiri ei ole samuti kõige korrektsemad.

Volikogu liige Toivo Hein
Kordan öeldut: juhtivkomisjonil oli valida halva ja väga halva vahel. Halb on see, kui jääme natukene narri ossa. Traagiline oleks aga see, kui sadam peaks kaks-kolm aastat seisma ja peaks uuesti otsast alustama.

Volikogu liige Jaak Kanepi.
Vaenlase kuul läks väga napilt mööda. Oleks olnud kurb, kui eelnõu ei oleks toetust saanud ja laevad ei oleks saanud Haapsallu tulla. Haapsalus on üks akvatoorium, see on Lahe baari juures, sadama nimi on Haapsalu Sadam ja see on kaubamärk. Juba siis asju ajades saime teada, et akvatooriumi omamine on rohkem nagu karistus, kui et privileeg. Akvatooriumil ei saa sätestada kitsendusi, et ei lase suuri laevu läbi.
Loodan, et edaspidi ei tehta Haapsalu hea käekäigu otsustega enam nii kobina peal otsuseid.

Rohkem sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 105 “Arvamuse andmine Westmeri 3, Haapsalu rajatavale sadamale ametliku kohanime ja akvatooriumi määramiseks”
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Detailplaneeringu algatamine (Suur-Holmi 1, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Hiiumaa Piirivalvepiirkond esitas Haapsalu Linnavalitsusele taotluse detailplaneeringu algatamiseks Haapsalu linnas, Suur-Holmi 1 krundil, mis on riigi omandis.
Planeeringu eesmärk on määrata krundi ehitusõigus ja hoonestuse tingimused Haapsalu Kordoni ja slipikai renoveerimiseks ning hõljuki- angaari ehitamiseks.
Planeeringu lähteülesanne on koostatud lähtudes planeerimisseadusest ja seetõttu planeeritakse krunti tervikuna (määratakse kogu krundi ehitusõigus, arhitektuursed hoonestustingimused ja ka põhimõtteline tehnovõrkude lahendus, liiklus- parkimiskorraldus, teed, platsid, haljastus jms).

Kuna antud ala kohta pole detailplaneeringut koostatud (1987 “Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuuris” oli ala planeerimata kui NSVL sõjaväe käsutuses olev maa-ala) on käesolev detailplaneering linna üldplaneeringut muutev.
Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 106 “Detailplaneeringu algatamine (Suur-Holmi 1, Haapsalu)”
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Eesti Linnade Liidu üldkoosolekule ja volikogusse esindajate nimetamine ja esindajatele asendajate määramine

KUULATI linnapea Teet Kallsvee ettekannet.
Kohaliku omavalitsuse üksuste liitude seaduse § 7 kohaselt on liidu liikmeslinna volikogu pädevuses nimetada oma linna esindajad Eesti Linnade Liidu (edaspidi Liidu) üldkoosolekule ja Liidu volikogusse.

Nimetatavate esindajate arv on sõltuvusse viidud liikmeslinna elanike arvust. Esindajate arvu reguleerib ja sätestab Liidu põhikiri (punktid 11 ja 29).
Haapsalul on kohustus nimetada 4 esindajat üldkoosolekule ja 2 esindajat Liidu volikogusse. Vastavalt sama arv tuleb määrata ka asendajaid.
Esindajad ja asendajad peavad olema linnavolikogu või –valitsuse liikmed. Nende volitused on kehtivad linnavolikogu volituste ajaks. Eelnõusse on sisse kirjutatud nimeliselt oma kirjaliku nõusoleku andnud inimesed.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised. Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 107 “Eesti Linnade Liidu üldkoosolekule ja volikogusse esindajate nimetamine ja esindajatele asendajate määramine”
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Haapsalu Linnavolikogu 27.02.2004 otsuse nr 90 “Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, ametikohtade põhigruppide, teenistujate koosseisunimestike, palgaastmete ja palgamäärade ning üldiste palgatingimuste kinnitamine” muutmine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Seoses struktuurimuudatustega linnaarengu ja ehituse valdkonnas kadus ametinimetustest ära termin keskkond. Arvestades Haapsalu linna iseärasusi ja keskkonnaalaseid investeeringuid viimastel aastatel, ei oleks selline lahendus parim võimalik. Asjaomased asutused ja institutsioonid võiksid seda sõnumit tõlgendada Haapsalule kahjulikult ja seeläbi võiksime ilma jääda mitmetest võimalustest kandideerida keskkonnateemalistele abi- ja projektirahadele. Teeme ettepaneku muuta linnamajanduse osakonna nimi linnakeskkonna osakonnaks.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 108 “Haapsalu Linnavolikogu 27.02.2004 otsuse nr 90 “Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, ametikohtade põhigruppide, teenistujate koosseisunimestike, palgaastmete ja palgamäärade ning üldiste palgatingimuste kinnitamine” muutmine”
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Haapsalu Linnavolikogu 27.02.2004 otsuse nr 91 “Haapsalu Linnavalitsuse teenistujate palgakorralduse aluste kinnitamine” muutmine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Eelnõu eelmise redaktsiooni muudatusettepanekutest tulenev korrektne eelnõu sõnastus.
Viibisin eelmise volikogu istungi päeval ettekandjana Eesti Linnade Liidu Päeval. Otsusesse jäid sisse ebakõlad ja see tuleb korrastada.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Suur tänu Sulev Varele. Kui asi on väärt tegemist, siis on see väärt ka ümbertegemist.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 109 “Haapsalu Linnavolikogu 27.02.2004 otsuse nr 91 “Haapsalu Linnavalitsuse teenistujate palgakorralduse aluste kinnitamine” muutmine”
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Haapsalu linna 2004. aasta esimese lisaeelarve teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Linnavalitsus palub vastu võtta määruse eelnõu esitatud kujul.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Ettepanek: lõpetada teine lugemine ja panna eelnõud lõpphääletusele.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määruse nr 33 “Haapsalu linna 2004. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine”
(protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees