HAAPSALU LINNAVOLIKOGU
NELJANDA KOOSSEISU

MÄÄRUS

Haapsalu,								26. märts 2004 nr 32

“Sotsiaalkorterite andmise ja
kasutamise kord Haapsalu linnas”
kinnitamine

Juhindudes sotsiaalhoolekande seaduse § 14 p 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 1, § 22 lg 1 p 37, § 23, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 43, § 35 lg 1 p 1, § 62 ja haldusmenetluse seadusest Haapsalu Linnavolikogu määrab:

1.	Kinnitada “Sotsiaalkorterite andmise ja kasutamise kord Haapsalu linnas” (lisa 1).

2.	Tunnistada kehtetuks Haapsalu Linnavolikogu 30.03.2001 määrus nr 15 ja sama määrusega kinnitatud “Sotsiaalkorterite andmise ja kasutamise kord Haapsalu linnas”.

3.	Haapsalu Linnavolikogu Kantseleil:
3.1	 avalikustada määrus koos lisaga väljapanekuga Haapsalu Linnavolikogu Kantseleis;
3.2	 avaldada määrus koos lisaga Haapsalu linna veebilehel;
3.3	 saata määrus koos lisaga õiguskantslerile.

4.	Määrus jõustub kolmandal päeval peale avalikustamist

5.	Määruse peale võib esitada halduskaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus ettenähtud korras 30 päeva jooksul määruse avalikustamisest.

Andres Ammas
Volikogu esimees

									LISA 1
Haapsalu Linnavolikogu
26.03.2004 määrusele nr 32

SOTSIAALKORTERITE ANDMISE JA KASUTAMISE KORD
HAAPSALU LINNAS

1.	Üldsätted

1.1	Sotsiaalkorterite andmise ja kasutamise kord Haapsalu linnas (edaspidi Kord) reguleerib Haapsalu linna omandis olevate linnavolikogu poolt sotsiaalkorteriteks tunnistatud eluruumide taotlemist, üürile andmist, kasutamist ja üürisuhte lõpetamist arvestades sotsiaalhoolekande seaduses, elamuseaduses ja võlaõigusseaduses sätestatuga.
1.2	Kord ei reguleeri linnale kuuluvate eluruumide kasutamist täiskasvanute varjupaigas ja linnaasutuse Haapsalu Sotsiaalmaja turvakodus.
1.3	Sotsiaalkorter on Haapsalu linna omandis olev erastamisele mittekuuluv eluruum, mille linnavalitsus võib anda üürile isikule või perekonnale, kes vajab eluaset, ja ei ole iseseisvalt suuteline endale või oma perekonnale eluruumi muretsema.
1.4	Sotsiaalkorter käesoleva Korra mõttes on korter või muu eluruumidele esitatavatele nõuetele vastav ruum, mis on Haapsalu Linnavalitsuse ettepanekul Haapsalu Linnavolikogu otsusega kantud sotsiaalkorterite nimekirja.
1.5	Sotsiaalkorteri üürile andmise otsustab ja haldamise korraldab Haapsalu Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus).
1.6	Sotsiaalkorteri allüürile andmine on keelatud.

2.	Sotsiaalkorteri taotleja

2.1 Sotsiaalkorterit on õigustatud taotlema isik (edaspidi Taotleja), kes taotluse esitamise ajal elab või on elanud Haapsalu linnas ja on kantud Eesti rahvastikuregistrisse (edaspidi rahvastikuregister) Haapsalu linna elanikuna, juhul, kui:
2.1.1 Taotleja senine eluruum Haapsalus on hävinud või muutunud elamiskõlbmatuks;
2.1.2 Taotleja on senisest eluruumist Haapsalus kohtuotsuse alusel välja tõstetud;
2.1.3 Taotleja perekond on vähekindlustatud ja elab teisele isikule kuuluvas eluruumis ning eluruumi omanik on esitanud nõude eluruumi vabastamiseks;
2.1.4 Taotleja on kriisipere, kes vajab  regulaarselt sotsiaalteenuseid, sealhulgas laste hoolekannet;
2.1.5 Taotleja on lastekodulaps või perekonnas hooldamisel või eestkostel olnud laps, kes taotluse esitamise hetkeks  on saanud täisealiseks;
2.1.6 Taotleja on hoolekandeasutusest Haapsallu tagasipöördunud täisealine isik;
2.1.7 Taotleja on kinnipidamiskohast vabanenud isik, kes enne kinnipidamiskohta paigutamist oli Haapsalu linna elanik.
2.2	Sotsiaalkorteri Taotlejaks võib olla isik, kes ei ole sotsiaalkorteri taotlemise ajal rahvastikuregistrisse Haapsalus kantud, juhul, kui:
2.2.1	Taotleja on hoolekandeasutusest Haapsallu tagasi pöördunud täisealine isik;
2.2.2	Taotleja on lastekodulaps või perekonnas hooldamisel või eestkostel olnud laps, kes taotluse esitamise hetkeks on saanud täisealiseks;
2.2.3	erandkorras teised isikud, Haapsalu linna sotsiaalkomisjoni ettepanekul.

3.	Sotsiaalkorteri taotlemine

3.1	Sotsiaalkorteri saamiseks tuleb Taotlejal esitada kirjalik avaldus Haapsalu Linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonnale. Avalduses märgib Taotleja oma nime, isikukoodi, senise elukoha aadressi, andmed perekonna koosseisu kohta ning sotsiaalkorteri taotlemise põhjuse.
3.2	Avaldusele lisab Taotleja (tulenevalt sotsiaalkorteri taotlemise asjaoludest):
3.2.1	 passi koopia ( passi puudumisel muu isikut tõendava kehtiva
 pildiga dokumendi koopia);
3.2.2 pensionitunnistuse koopia;
3.2.3 puuet tõendava dokumendi koopia;
3.2.4 tõendid Taotleja ja tema perekonnaliikmete sissetulekute kohta;
3.2.5 dokumendid Taotleja ja tema perekonnaliikmete vara kohta (kinnisasjad, registrisse kantud vallasasjad, hoiused, väärtpaberid jne);
3.2.6	hoolekandeasutusest  tagasipöördumist tõendava dokumendi koopia;
3.2.7 kinnipidamisasutusest vabanemist tõendava dokumendi koopia;
3.2.8 eluruumi elamiskõlbmatuks tunnistava dokumendi koopia;
3.2.9 kohtuotsuse koopia eluruumist väljatõstmise kohta;
3.2.10 muud sotsiaalkorteri taotlemise põhjendatust tõendavad dokumendid.
3.3	Esitatud avaldused vaatab läbi Haapsalu Linnavalitsuse sotsiaalkomisjon (edaspidi sotsiaalkomisjon), kes teeb otsuse isiku sotsiaalkorteri taotlejana arvele võtmise või sellest keeldumise kohta, samuti teeb ettepaneku linnavalitsusele Taotlejale sotsiaalkorteri üürileandmiseks ja üürilepingu sõlmimiseks.
3.4	Isiku sotsiaalkorteri taotlejana arvelevõtmisest või sellest
keeldumisest teatab linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakond Taotlejale kirjalikult hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul  arvates sotsiaalkomisjoni vastava protokollilise otsuse tegemise päevast.
3.5	Sotsiaalkorteri üürileandmisest ja võimalusest sõlmida üürileping teatab Taotlejale linnavalitsus Taotlejale vastava korralduse koopia saatmise teel.
3.6	Taotlejate arvestust peab sotsiaal- ja tervishoiuosakond.

4.	Sotsiaalkorteri üürile andmine

4.1	Sotsiaalkorteri üürile andmise ning üürilepingu tähtaja ja muud tingimused otsustab linnavalitsus sotsiaalkomisjoni ettepanekul oma korraldusega.
4.2	Enne korralduse andmist annab linnavalitsus Taotlejale võimaluse pakutav eluruum üle vaadata.
4.3	Linnavalitsuse korraldus Taotlejale sotsiaalkorteri üürile andmiseks tehakse peale Taotlejalt kirjaliku aktsepti saamist pakutav sotsiaalkorter üürile võtta ja üürileping sõlmida.
4.4	Linnavalitsuse korraldusega volitatud isik sõlmib Taotlejaga sotsiaalkorteri üürilepingu, mis on tähtajaline leping piirtähtajaga mitte rohkem, kui 3 (kolm) aastat, ja Taotleja kohustusega vabastada üürile antud sotsiaalkorter pärast üürilepingu tähtaja möödumist.
4.5	Taotleja on kohustatud sõlmima linnavalitsusega sotsiaalkorteri üürilepingu kümne päeva jooksul talle linnavalitsuse vastava korralduse teatavakstegemisest.

4.6	Punktis 4.5 näidatud tähtaja jooksul üürilepingu sõlmimata jätmise korral on linnavalitsusel sotsiaalkomisjoni ettepanekul õigus pikendada üürilepingu sõlmimiseks Taotlejale antud tähtaega, juhul, kui Taotleja ei saanud lepingut sõlmima tulla haiguse või ajutise äraoleku tõttu või muul mõjuval põhjusel. Üürilepingu sõlmimise tähtaja pikendamine vormistatkse linnavalitsuse vastava korraldusega. Korraldusest teavitab sotsiaal- ja tervishoiuosakond koheselt Taotlejat ja üürilepingut linnavalitsuse poolt sõlmima volitatud isikut . Mõjuva põhjuse puudumisel üürilepingu sõlmimata jätmisel Taotleja poolt kuulub linnavalitsuse korraldus sotsiaalkorteri Taotlejale üürile andmise kohta kehtetuks tunnistamisele. Ettepaneku kehtetuks tunnistamise kohta teeb linnavalitsusele sotsiaalkomisjon. Korraldus sotsiaalkorteri üürile andmise kohta tunnistatakse kehtetuks uue korralduse andmisega linnavalitsuse poolt.
4.7	Taotleja keeldumine sotsiaalkorteri üürilepingu sõlmimisest vormistatakse kirjalikult ja allkirjastatakse Taotleja ja linnavalitsuse volitatud isiku poolt. Keeldumise korral kustutatakseTaotlejae sotsiaalkorteri taotlejate nimekirjast.
4.8	Sotsiaalkorteri üürilepingu tähtaja möödumisel võib sama isikuga sõlmida uue üürilepingu uueks tähtajaks samale sotsiaalkorterile. Sllekohase ettepaneku teeb linnavalitsusele sotsiaalkomisjon. Ettepaneku tegemisel arvestab sotsiaalkomisjon:
4.8.1 Taotleja vajadust regulaarsete sotsiaalteenuste järele;
4.8.2 Taotleja senises kasutuses olnud sotsiaalkorteri sobivust ja vajalikkust Taotleja perekonnale;
4.8.3 Taotleja tegevust iseseisva toimetuleku parandamiseks;
4.8.4	 sotsiaalkorteri kasutamise ajal üüri tähtaegsest tasumisest Taotleja poolt;
4.8.5	 eelnevast sotsiaalkorteri üürilepingust tulenevate kõrvalkohustuste
 täitmist Taotleja poolt.
4.9.	Võlaõigusseaduse § 315 ja § 316 lg1 punktides 1, 2 ja 3 sätestatud alustel võib linnavalitsus üürileandjana sotsiaalkomisjoni ettepanekul sotsiaalkorteri üürilepingu enne tähtaja möödumist üles öelda.

5.	Sotsiaalkorteri kasutamine

5.1	Sotsiaalkorteri üürnik võib sotsiaalkorterisse majutada vaid need isikud, kes olid märgitud tema poolt üürile andjale esitatud avalduses sotsiaalkorteri saamiseks.
5.2	Sotsiaalkorteri üürnik kasutab sotsiaalkorterit enda ja oma perekonna eluruumina ja hoiab ja kasutab talle üürile antud ruume heaperemehelikult.
5.3	Sotsiaalkorteri üüri ja üüri kõrvalkulud tasub sotsiaalkorteri üürnik üürileandjale oma sissetulekute arvelt.
5.4	Sotsiaalkorteri remondikohustuse ulatus ja remondikulude tasumise kord lepitakse kokku üürilepinguga.
5.5	Sotsiaalkorteri 1m2 üüri hinna kehtestab linnavalitsus oma korraldusega.
5.6	Sotsiaalkorteri üüri ja üüri kõrvalkulude tasumise kord ja tähtajad lepitakse kokku üürilepinguga.
5.7	Kui sotsiaalkorteri üürniku sissetulekud ei ole piisavad eluasemekulude eest tasumiseks, on üürnik õigustatud linnavalitsuselt taotlema sotsiaaltoetust kehtestatud korras.

Käesolev Kord jõustub 01.04.2004. aastal.