NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								28. mai 2004 nr 20

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.27.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 17 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).
ARUTATI istungi päevakorra projekti.
Kultuurikomisjoni esimees Alar Schönberg tegi komisjoni poolt ettepaneku lisada päevakorra viimaseks punktiks eelnõu “Haapsalu Linnavolikogu 28.03.2003 otsuse nr 42 “Haapsalu linna üldharidus- ja huvikoolide hoolekogudesse volikogu esindajate nimetamine” osaline muutmine “ arutelu.
HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 20. istungi päevakord:

1. Haapsalu linna 2003. a majandusaasta aruande kinnitamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandjad		rahanduskomisjon
				revisjonikomisjon

2. Haapsalu linna registrite asutamine ja registrite põhimääruste kinnitamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

3. Ühtekuuluvusfondi projektis "Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine" osalemise kinnitamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

4. Haapsalu Gümnaasiumi ehitustööde omafinantseeringu katteks vahendite laenamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

5. Korteriomandite ostmise lubamine (KREDEX-i projekt)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

6. Vara võõrandamine (Õhtu-Kallas 7, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

7. Haapsalu piiskopilinnuse arendusprojekti omaosaluse tagamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandjad		rahanduskomisjon
				kultuurikomisjon

8. Kontoritehnika liising
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

9. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Posti 44 – vana kalmistu detailplaneering)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

10. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Sadama 26 ja 28, Haapsalu detailplaneering)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

11. Detailplaneeringu kehtestamine (Paralepa ranna ja puhkeala detailplaneering, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

12. Haapsalu Linnavolikogu 28.03.2003 otsuse nr 42 “Haapsalu linna üldharidus- ja huvikoolide hoolekogudesse volikogu esindajate nimetamine” osaline muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2003. a majandusaasta aruande kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Vastavalt Valla- ja Linnaeelarve seadusele koostab linnavalitsus majandusaasta aruande ja esitab selle kinnitamiseks linnavolikogule. Majandusaasta aruandesse kuuluvad:
1)	raamatupidamise aastaaruanne koos eelarve täitmise aruandega;
2)	tegevusaruanne vastavalt raamatupidamise seadusele;
3)	reservfondi kasutamise aruanne;
4)	audiitori järeldusotsus.

Raamatupidamise majandusaasta aruanne koos kõigi vajalike lisadega on esitatud tutvumiseks Haapsalu Linnavolikogu Kantseleile. Käesoleva seletuskirjaga ja kõigi selle lisadega on tehtud lühikokkuvõte majandusaasta aruandest.

Eelarve täitmise aruanne on koostatud kooskõlas Rahandusministri 27.12.2002 määruse nr 153 nõuetega ja samast määrusest tuleneval aruande vormil.
Eelarve täitmise aruandes on kirjeldatud tulu (tunnus 1); kulud majandusliku sisu järgi (tunnus 2); finantseerimistehingud (tunnus 3); kulud tegevusalade järgi (tunnus 4); ja kulud majandusliku sisu järgi tegevusalade lõikes.
Eelarve täitmise aruanne veerg “2003. aasta täiendatud eelarve” kajastab volikogu poolt kinnitatud eelarvet koos lisaeelarve ja eelarve täiendustega. Lisaks on eelarvet korrigeeritud vastavalt Rahandusministeeriumi poolt eelarveaasta jooksul muutunud aruandluse nõuetele.
Korrigeerimise käigus on vähendatud linnavalitsuse palgakulusid ja samade summade võrra suurendatud erinevate valdkondade palgakulusid. Eelarve ministeeriumi poolne korrigeerimise eesmärk oli see, et linnavalitsuse kõik erinevate valdkondade tööjõukulud kajastuksid vastavas valdkonnas, mitte valitsuskulus (2004. aastal on siiski leitud, et kõik tööjõukulud olenemata valdkonnast, peaksid kajastuma ikkagi valitsuse kuludes). Lisaks on linnavalitsuse poolt täiendatud eelarve tulusid ja kulusid, sihtotstarbeliselt eraldatud ja laekunud vahendite ulatuses.

Linnavalitsusel on lubatud kulusid ümber jagada tegevusalade (kulupeatükkide) siseselt majandusliku sisu (kuluartiklite) lõikes. Sellest tulenevalt on esialgselt eelarves planeeritud personalikulusid (artikkel 211), majandamiskulusid (artikkel 212), eraldisi (artikkel 22), materiaalsete- ja immateriaalsete varade soetamisi ehk investeeringuid (artikkel 23) ja intressi- ja viivise (artikkel 291) kulusid vastavalt vajadusele omavahel ümber jagatud. Eelnimetatud muudatusi ei ole aruande “2003 aasta täiendatud eelarve” veerus kajastatud, kuid kajastatakse eelarve täitmises. Vajadus kulusid majandusliku sisu (artiklite) lõikes ümber jagada tuleneb sellest, et eelarvet koostades ei ole võimalik tegevusala (kulupeatüki) siseselt täpselt planeerida, milline kulutus kvalifitseerub majandamise, eraldise või investeeringu alla. Operatiivsuse tagamiseks on kulude majandusliku sisu (artiklite) vahel jagamine volitatud linnavalitsusele.
Eelarve täitmise aruande veerg “Eelarve täitmine aasta algusest kokku” kajastab tegelikku kassalist täitmist ehk reaalselt laekunud tulusid ja tasutud kulusid tegevusalade ja majandusliku 
sisu lõikes.

TULUEELARVE JA TÄITMINE
2003. aastaks oli volikogu poolt kinnitatud eelarve järgi tulusid planeeritud 92 129 290 krooni. Ühe lisaeelarvega lisandus 1 050 000 krooni. Riigi ja riigiasutuste poolseid vahendeid lisandus 9 116 081 krooni. Muudeks sihtotstarbelisteks kuludeks sh finantseerimistehinguteks mõeldud vahendeid lisandus eelarve tuludele 13 532 277 krooni, mis suunati vastava kulu- ja finantseerimise eelarve täienduseks. Lisaeelarve ja sihtotstarbeliste vahenditega täiendatud eelarve tulude maht oli 2003. aastal 115 827 648 krooni.
Eelarve tulude kassaline täitmine oli 114 138 865 krooni. Seega tegelikkuses laekus planeeritust vähem vahendeid 1 688 783 krooni.

Lühikokkuvõte erinevatest tuluartiklitest.
Maksud (tulukirje 11)
Eelarve tuludest moodustab suurema osa üksikisiku tulumaks, mida laekus planeeritud 44 950 000 krooni asemel 44 702 242 krooni ehk 247 758 krooni vähem. Maamaksu laekus planeeritust rohkem 71 189 krooni ning müügimaksu laekus 123 884 krooni planeeritust vähem. 
Kokku laekus maksutulusid 300 453 krooni võrra ehk 0,6% vähem, kui eelarves planeeritud.

Kaupade ja teenuste müük (tulukirje 12)
Kokku oli planeeritud eelarves kaupade ja teenuste müüki 21 520 745 krooni laekus 20 213 729 krooni. Alalaekumine summas 1 307 016 krooni oli tingitud peamiselt Linnavaraameti 1 190 997 kroonisest alalaekumisest. Seoses Linnavaraameti likvideerimisega vähenesid ka esialgselt planeeritud tulud ja kulud.

Materiaalsete ja immateriaalsete varade müük (tulukirje 13)
Eelarves planeeritud 2 400 000 krooni põhivara müügist laekus 1 701 648 krooni. Alalaekumine oli tingitud eelkõige ebaõnnestunud Ehte 8 ja Lossiplats 6 enampakkumistest.

Tulu varadelt (tulukirje 14)
Siin planeeriti intressi- ja viivisetulusid ning vee erikasutuse maksu 250 000 kr laekumist, tegelikkuses laekus 213 888 krooni. Alalaekumine oli tingitud peamiselt deposiidiintresside alanemisest.

Toetused (tulukirje 15)
Riigipoolsed toetused laekusid plaanipäraselt. Eelarvet ületasid toetused kohalikelt omavalitsustelt õpilaste koolitamiseks Haapsalu üldhariduskoolides ja lasteaedades kogusummas 538 979 krooni. Nimetatud summat on eelarvet koostades raske prognoosida, kuna ei ole teada septembris kooli vahetavad õpilased.

Muud tulud (tulukirje 19)
Eelarve oli 1 752 683 krooni, täitmine 1 742 683 krooni. Laekumata jäid kõik planeeritud trahvid summas 10 000 krooni.

KULUEELARVE JA TÄITMINE
Eelarveaastaks kinnitatud eelarve kulude maht oli 90 387 565 krooni. Lisaeelarve võimaldas kulusid suurendada 1 050 000 krooni võrra. 2002. aasta kasutamata sihtotstarbelisi vahendeid suunati ümber 2003. aasta vastavate kulude katteks summas 529 083 krooni. Riigi ja riigiasutuste poolseid vahendeid lisandus 9 116 081 krooni. Muudest sihtotstarbeliselt laekunud vahenditest suurendati vastavaid eelarve kulusid summas 13 173 723 krooni. Kulude eelarve kokku oli 114 256 452 krooni ja finantseerimistehingutena planeeriti tagasi maksta kohustusi summas 1 808 406 krooni. Eelarve järgi oli planeeritud vähendada kassa jääki 237 210 krooni.
2003. a kulueelarve tegelik kassaline täitmine oli 109 938 825 krooni, finantseerimistehingute netosummana tasuti 1 919 245 krooni. Seega tegelikkuses kulutati vahendeid summas 111 858 070 krooni, mille tulemusena kassajääk suurenes 2 280 796 krooni.

Üldised valitsussektori teenused (tegevusala 401)
Üldiste valitsussektori teenuste eelarve kassaline täitmine oli eelarves planeeritud kuludest väiksem summas 110 836 krooni. Kassalise täitmise vähenemise põhjustas laenuintresside alanemine summas 186 063 krooni. Samas ületasid linnavalitsuse kulud eelarvet summas 78 142 krooni. Ülekulu oli tingitud 2002. aasta detsembris makstud kompensatsioonidest lahkunud eelmise valitsuse liikmetele, millelt kinni peetud maksud tasuti 2003. aasta jaanuaris ja kajastusid 2003. aasta eelarves. Eelnimetatud kulud ei olnud arvestatud 2003. aasta valitsuse personalikulu eelarvesse.

Majandus (tegevusala 404)
Kassaline täitmine 249 860 krooni vähem, kui eelarves planeeritud oli tingitud teede ja tänavate korrashoiule tehtud kulutuste vähenemisest summas 245 980 krooni. 2003. aastal lõppes teede ja tänavate korrashoiu leping ning sõlmiti uus leping riigihanke võitjaga.

Keskkonnakaitse (tegevusala 405)
Planeeritud prügiveokulusid kasutati vastavalt eelarvele. Haljasalade, randade ja parkide korrashoiule ettenähtud vahenditest jäi kasutamata 355 390 krooni.

Elamu ja kommunaalmajandus (tegevusala 406)
Elamu ja kommunaalmajanduse valdkonnas kulutati eelarvest vähem summas 2 065 365 krooni. Valdava osa sellest moodustas elamu- ja kommunaalmajanduse sh Linnavaraameti haldamisega seotud kulutuste vähenemine summas 1 993 000 krooni. Kulutuste vähenemine oli seotud Linnavaraameti likvideerimisega ja lepinguliste suhete üleminekuga Haapsalu Linnamajanduse AS-le. Samuti teostati planeeritust vähem summas 69 562 krooni tänavavalgustuse rekonstrueerimist.

Tervishoid (tegevusala 407)
Tervishoiu valdkonnas kulus planeeritust vähem summas 52 233 krooni parameditsiini teenustele ehk ravikindlustusega kindlustamata isikute erakorralisele ravile. See tähendab, et võrreldes eelnevate aastatega on nimetatud teenuste arv oluliselt vähenenud.

Vaba aeg ja kultuur (tegevusala 408)
Vabale ajale ja kultuurile kokku kulutati planeeritust 391 668 krooni ehk 1,6% vähem.
Enamuse sellest moodustas Raudteemuuseum, kus jäi kasutamata sihtotstarbeliselt Eesti Raudteelt laekunud toetus summas 100 000 krooni, kultuuriüritusteks laekunud ja kulutusteks planeeritud sihtotstarbelistest toetustest kulutati vähem summas 86 728 krooni, Haapsalu Spordibaas OÜ-le jäi üle kandmata 44 824 krooni ja Lastekeskusele kulus seoses uutesse ruumidesse kolimisega 81 073 krooni vähem.

Haridus (tegevusala 409)
Hariduse valdkonnas kulutati kokku eelarves planeeritust 386 668 krooni ehk 0,9% vähem. Hariduse ülekulu oli teiste omavalitsuste õpilaste koolitamine Haapsalu üldhariduskoolides ja lasteaedades kokku summas 802 407 krooni ning Täiskasvanud Gümnaasiumi arvutiklassi ehitus summas 113 232 kroon. Eelarvest vähem kulus lasteaedadele 163 317 krooni ja üldhariduskoolidele 1 139 058 krooni. Üldhariduskoolide ja lasteaedade personalikulud olid 520 610 krooni eelarves planeeritust väiksemad seoses sellega, et 2003. a detsembris välja makstud palkadelt tasuti maksud 2004. a jaanuaris ja kulud kajastuvad 2004. a eelarve täitmises. Eelmistel aastatel tasuti maksud palkade väljamaksmisega samal kuul.

Sotsiaalne kaitse (tegevusala 410)
Sotsiaalvaldkonna eelarvelistest kuludest summas 9 258 745 krooni kulutati tegelikult 8 558 414 krooni. Ehk 700 331 krooni (7,6 %) ettenähtust vähem.
Sotsiaalsele kaitsele planeeritud vahendeid kulus vähem toimetulekutoetuste väljamaksmisele summas 489 377 krooni, kodutute varjupaiga remondile summas 48 413 krooni ja muudele sotsiaalse kaitse halduse teenustele 153 140 krooni.

FINANTSEERIMISTEHINGUD
Finantseerimistehingutes kajastatakse käesolevas aruandes laenude ja liisingute tagasimakseid summas 1 849 244 krooni ning aktsiate ja osade ostu summas 70 000 krooni. Linnavolikogu otsusega omandati osalus Loode-Eesti Jäätmekäitluskeskuse AS-is summas 20 000 krooni ja osaleti Haapsalu Kutsehariduskeskus MTÜ asutamisel summaga 50 000 krooni. Aruande rida muutus kassas ja hoiustes näitab tegelikku rahajäägi muutust kassas ja pangaarvel (aruandes (-) kajastatakse suurenemine, (+)kajastatakse vähenemine).

Reservfondi suuruseks oli 1702 116 krooni, mis eraldati järgmiste kulutust katteks:
•	sport, vaba aeg, kultuur ja religioon 	472 820 krooni
•	elamu- ja kommunaalmajandus		227 680 krooni
•	sotsiaalhooldus				 34 450 krooni
•	haridus					906 941 krooni
•	üldvalitsemine				 60 225 krooni

Reservfondi jääk aasta lõpuks oli 0 krooni.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI revisjonikomisjoni esimehe Lauri Luige kaasettekannet.
Haapsalu Linnavolikogu revisjonikomisjon kontrollis vahemikus veebruar – mai 2004 Haapsalu Linnavalitsuse 2003. a eelarve täitmise aruannet ning sellega seonduvaid dokumente.

Kohaliku omavalitsusüksuse eelarve täitmise aruande koostamine on kohaliku omavalitsusüksuse juhtkonna kohustus. Meie ülesanne on anda kontrolli tulemustele tuginedes omapoolne hinnang eelarve täitmisele.

Kontrolli viisid läbi revisjonikomisjoni liikmed Natalja Koropets, Jelena Zolotova ja Lauri Luik, kaasates revisjoni teostamisse ka Haapsalu Linnavolikogu revisjonikomisjoni endise esimehe Heinar Tuulbergi.

Dokumente esitasid ning seletusi andsid Haapsalu aselinnapead Martin Schwindt ja Jüri Kurba, Haapsalu Linnavalitsuse pearaamatupidaja Lea Tammsalu ning Haapsalu Linnavalitsuse vanemraamatpidaja Ene Sõer.

Olles tutvunud linnavalitsuse poolt ehitus- ja muude tööde teostamiseks sõlmitud lepingutega, tähendas revisjonikomisjon, et nii mõnelgi juhul olid teostatavate tööde hinnakalkulatsioonid pisut pealiskaudsed või puudusid sootuks ning osadel lepingutel puudus ehitustööde kalendergraafik.

Mõnesid revisjonikomisjoni liikmeid üllatas arupärimise käigus linnavalitsuse liikme pisut üleolev suhtumine. Revisjonikomisjon peab antud juhtumit taunimisväärseks ning loodab, et analoogseid olukordi edaspidi ette ei tule.

Võrreldes Haapsalu Linnavalitsuse eelarve täitmist möödunud aastaga, mis näitas, et toimunud oli finantsdistsipliini mõningane rikkumine, on sel aastal finantsdistsipliin paigas. Meeldiv, et revisjonikomisjoni soovitust analoogsetest ülekulutustest edaspidi hoiduda, on kuulda võetud.

Samuti avaldame kiitust, et eelmisel aastal tehtud noomitust, fikseerida täpselt kõik linna lepingud, märkides täpselt ära lepingu saabumise kuupäeva ning registreerimisnumbri, on kuulda võetud. Sel korral vastavasisulisi rikkumisi üles ei täheldatud.

Lisaks tutvus revisjonikomisjon linnavalitsuse liikmetele makstud autokompensatsioonide, komandeeringurahade, preemiate jm kulutustega. Mingeid rikkumisi antud vallas ei tuvastatud.

Revisjonikomisjon on nõuetekohaselt tutvunud ka Haapsalu Linnavaraameti likvideerimise lõppbilanssiga.

Lisaks tutvus revisjonikomisjon ka audiitor Aime Ruuge järeldusotsuse ja Haapsalu Linnavalitsuse 2003. aasta auditi aruandega. Nõustume audiitori seisukohaga, et raamatupidamisaruanne, mis näitab 2003. aasta aruandeaasta tulemiks 7 744 266,40 krooni kajastab olulises osas õigesti ja õiglaselt Haapsalu Linnavalitsuse majandusaasta tulemust ja rahavoogusid seisuga 31.12.2003. a.

Samuti jagame audiitori seisukohta, et Haapsalu Linnavalitsuse kui eelarvepidaja 2003. aasta eelarve täitmise aruande tulude ülekaal kuludest 2 280 795,49 krooni, kajastab olulises osas õigesti ja õiglaselt Haapsalu Linnavalitsuse kui eelarvepidaja eelarve täitmist eelarve tulude ja – kulude lõikes.

Täpsustuseks audiitor Aime Ruuge väitele, et „Teeseaduse” kohaselt registreeritakse kohalik maantee, tänav ning eratee kohalikus teeregistris ning et linnavalitsusel vastav teeregister puudub.
Teeregister on Haapsalu linnas üks osa linnavararegistrist. Haapsalu linna teed ja tänavad on kantud linnavararegistri teede ja tänavate ossa. Teeseaduse § 11 lõige 3 sätestab: ”Kohalik maantee, tänav, jalgtee ja jalgrattatee ning eratee registreeritakse kohalikus teeregistris.” Teeseaduses ei ole öeldud, et teede registreerimiseks peab olema eraldi register või et teeregister ei tohi olla osa linnavararegistrist. Seega ei näe revisjonikomisjon selle koha peal probleemi.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et Haapsalu linna 2003. a eelarve täitmisel olulisi puudusi ei esinenud.

Kõike eeltoodut silmas pidades tunnistame Haapsalu Linnavalitsuse töö Haapsalu linna 2003. aasta eelarve täitmisel heaks.

Lõpetuseks teeb revisjonikomisjon Linnavalitsusele ettepaneku palgata linnavalitsuse juurde audiitor, kes kontrolliks korra kuus linnavalitsuse dokumentatsiooni ning sellega seoses annaks viimasele suuniseid ja näpunäited edasiseks tegevuseks ning hoiataks võimalike tekkivate ohtude eest.

Viimastel aastatel Haapsalu Linnavalitsuse majandusaasta raamatupidamise aastaaruandeid auditeerinud Aime Ruuge on Linnavalitsusele esitanud ka vastava hinnapakkumise, kus on fikseeritud audiitori töötunni hind, 500 krooni + maksud (18%) ning prognoositav ajakulu- 56 tundi. Lähtuvalt tehtud pakkumisest soovitab revisjonikomisjon Linnavalitsusel mõelda audiitori töötundide arvu tõstmisele. Kuna Haapsalu Linnavalitsuse audit on väga töömahukas, oleks tarvis järjepidevat kontrolli vähemalt kord kuus. Vaheauditite käigus saab ilma aruannet esitamata teha tööd dokumentidega. Vaheauditite kohta koostatakse ajagraafik ja tehtud töö kohta esitatakse arve. Lõplik hinnang antakse peale majandusaasta aruande esitamist.

Käesolev akt on koostatud kolmes eksemplaris, millest üks on antud Haapsalu Linnavalitsusele.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 35 “Haapsalu linna 2003. a majandusaasta aruande kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna registrite asutamine ja registrite põhimääruste kinnitamine

KUULATI linnasekretär Erko Kalevi ettekannet.
Haapsalu linna registrid on praktikas juba töötavad andmekogud. Vastavalt seadusele peavad need registrid olema asutatud volikogu poolt.

Palume eelnõu määrusena vastu võtta.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 36 “Haapsalu linna registrite asutamine ja registrite põhimääruste kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Ühtekuuluvusfondi projektis "Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine" osalemise kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Euroopa Ühtekuuluvusfondi (ÜF) projekti "Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine" rakendamiseks ja eesmärgiga tagada projekti raames renoveeritava või ehitatava infrastruktuuri jätkusuutlik haldamine omanikuna, tegi Keskkonnaministeerium ülesandeks advokaadibüroole LEXTAL moodustada äriettevõte (kasusaaja). Esialgse variandina pakuti välja valik, kas
a)	moodustada uus äriühing, mille omanikud on kõik projektiga liituvad omavalitsused.
b)	laiendada olemasolevat tegutsevat ettevõtet.

Haapsalu Linnavalitsus, konsulteerinud Haapsalu Veevärk AS juhatajaga ja nõukoguga, teatas Keskkonnaministeeriumile ja LEXTAL-le, et on nõus Haapsalu Veevärk AS-i laiendamisega tingimustel, et moodustatakse kaks kasusaajat, mille tulemusena üks kasusaaja oleks Haapsalu Veevärk AS, mis ühendaks Läänemaa projektis osalevad omavalitsused ja teine kasusaaja ühendaks ülejäänud projektis osalevad omavalitsused. LEXTAL ja valdade vahelise läbirääkimiste käigus on tulnud välja enamuse Läänemaa valdade vastuseis Haapsalu Veevärk AS-i laiendamisele ja sellega ühinemisele.

Veevärgi laiendamisel osalemisele on esialgse nõusoleku andnud lisaks Haapsalu linnale veel Vormsi vald, Noarootsi vald, Oru vald. Taebla valla, Risti valla ja Ridala valla esindajatega kohtumisel selgus, et nad oleksid nõus uuesti asja arutama ja võimalusel Haapsaluga liituma. Sellisel juhul tuleks laiendada Haapsalu Veevärk aktsiakapitali ning aktsionärideks saaksid kõik liituvad omavalitsused vastavalt rahalistele ja mitterahalistele sissemaksetele. Aktsionäre seoks ja õigusi kaitseks LEXTAL poolt koostatud ja kõikide Haapsalu Veevärk AS-ga liitunud omanike poolt heakskiidu saanud aktsionäride leping (lisatud).
Keskkonnaministeerium on LEXTAL kinnitusel andnud nõusoleku käesoleva projekti raames moodustada kaks kasusaajat, millest üks on loodav uus ettevõte ja teine Haapsalu Veevärk AS- i aktsionäride ringi laiendamisel tekkiv ettevõte.

Eeltoodust tulenevalt teeme ettepaneku kiita heaks Haapsalu linna osalemine ÜF projektis "Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine" Haapsalu Veevärk AS varadega ja laiendada aktsiakapitali vastavalt esitatud aktsionäride lepingule ja selle lisadele, eesmärgiga tagada projekti raames renoveeritava või ehitatava infrastruktuuri jätkusuutlik haldamine omanikuna.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro. Haapsalu Veevärk on praegu hästi toimiv ettevõte. Kui tekib aktsiakapitali laienemine, kas siis võetavad laenud laienevad ka Haapsalu Veevärgi kõigile osapooltele, seega suureneb ka Haapsalu linna laenukoormus?
Vastas M. Schwindt. Esialgse projekti põhjal ei planeerita laenu võtmist. Ettevõtte käivitudes võib tekkida laenu võtmise vajadus täiendavate investeeringute tegemiseks, siis seda reguleerib aktsionäride leping.

Volikogu liige Arder Väli (1). Millised omavalitsused on nõus alla kirjutama?
Kas Haapsalus tõuseb sellega vee- ja kanalisatsiooni hind?
Mis juhtub aktsionäride lepinguga valdade liitumise korral?

Vastas M. Schwindt. Otsust ei ole teinud veel ükski omavalitsuse volikogu. Oleme esimesed otsustajad. Oodatakse Haapsalu linna seisukohta. Vormsi, Taebla, Risti, Noarootsi, Oru, Ridala vallavalitsused toetavad ja esitavad volikogule vastava ettepaneku..

Vastavalt aktsionäride lepingule peaks hind, mis kehtestatakse liitumistasudele kui ka veele ja kanalisatsioonile, katma ära kulud. Praegu konkreetset hinda ei ole määratud, kuid ilmselt hind veele ja kanalisatsioonile tõuseb, võimalik, et 15 kr vee ja 15 kr kanalisatsiooni eest. Arvatav tähtaeg on 2005-2007. aasta. Kuni 30. kroonini tõus on välja pakutud konsultandi poolt, lõplik hind sõltub investeeringutest ja nende tasuvusest.

Kui omavalitsused liituvad vahepeal, siis üks omavalitsus jääb õigusjärglaseks.

Volikogu liige Andres Lipstok (1). Millised uued projektid Haapsalu vee- ja kanalisatsiooni jaoks kõnealune projekt annab?
Vastas M. Schwindt. Jään täpse vastuse võlgu, see kajastub vee- ja kanalisatsiooni arengukavas, mille volikogu kinnitas.

Volikogu liige Andres Lipstok (2). Kas nõustud, et hinnatõusu lahtiseletamine linnarahvale on võimalik ainult siis, kui projekti resultaat Haapsalu linna elanikele on tulemust andnud?
Vastas M. Schwindt. Arvestus toimub iga omavalitsuse territooriumile eraldi. Hinna kinnitab ka iga omavalitsus eraldi. Iga omavalitsuse territoooriumil töötav üksus peab olema kasumlik.

Volikogu liige Andres Lipstok (3). Miks peab hind tõusma 30-le kroonile?
Vastas M. Schwindt. Ma ei oska praegu öelda projektide loetelu, aga summaarselt on üle 60 milj kr ilma käibemaksuta.

Volikogu liige Märt Maiste (1). Kas kanalisatsiooni hind läheb 2007. aastast odavamaks? Praeguse ettekande järgi tõuseb vee hind 100%, kanalisatsiooni hind läheb aga odavamaks?
Vastas M. Schwindt. Väljakäidud numbrid on oletuslikud, ei ole võimalik täna rääkida konkreetsetest hindadest.

Rohkem küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimees Jaak Kanepi kaasettekannet.
Komisjon otsustas toetada eelnõu ja oma teisel koosolekul ka muudatusettepanekuid. Volikogu esimees Andres Ammas tegi komisjonile ettepaneku viia eelnõusse sisse muudatused, mis said eelnõu esitajalt kui ka rahanduskomisjonilt toetava arvamuse (lisatud). Lähtusime ka kuupäevast – 15. juuni, mil peame andma linnavalitsusele ja Haapsalu Veevärgile võimaluse operatiivselt tegutseda, sest selleks kuupäevaks peavad olema toimunud koosolekud ka teistes omavalitsustes ja siis ei pea kogunema erakorralisele istungile.
Ettepanek: toetada eelnõud koos muudatustega ja võtta vastu otsusena.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Arder Väli (1). Kas rahanduskomisjoni koosolekul osales Haapsalu Veevärgi juhataja?
Vastas J. Kanepi. Ei osalenud juhataja Rein Romet, aga pidasime nõu mobiiltelefoni kaudu. Arutasime eraldi hinna küsimust. Ükski firma konsultant ei saa hinda muuta. Hinnad pakub välja äriplaani koostaja. Hinnast on täna vara rääkida, sest see kõik saab olema kolme aasta pärast.

Volikogu liige Kalju Aigro (1). Tahan, et hinna numbril oleks alus veevärgi poolt või mis iganes.
Vastas J. Kanepi. Ma ei teeks sellest suurt numbrit.

Rohkem küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Istungi juhataja A. Ammas andis istungi juhtimise üle aseesimehele Arder Välile.
Volikogu esimees Andres Ammas.
Ettepanek rahanduskomisjonile on tehtud väikese hilinemisega, aga palun volinikel aktsepteerida eelnõu sisu korrigeerivaid kolme muudatusettepanekut.

1. Lisada eelnõu preambulas peale sõnu “millega otsustati osaleda EL Ühtekuuluvusfondi projektis ja olles tutvunud advokaadibüroo LEXTAL poolt esitatud aktsionäride lepinguga” sõna “projektiga” ja lugeda preambula järgmiselt: 
“Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 punktist 25, § 23, § 30, § 31, Haapsalu põhimääruse § 12 lõike 1 punktist 26, § 35, § 63, haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Veevärk AS põhikirjast ning võttes aluseks Haapsalu Linnavolikogu 30.10.2003 määruse nr 23 “Projekti “Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine” kaasrahastamine”, millega otsustati osaleda EL Ühtekuuluvusfondi projektis ja olles tutvunud advokaadibüroo LEXTAL poolt esitatud aktsionäride lepingu projektiga, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:”

2. eelnõu punktis 1 jätta välja sõnad “vastavalt esitatud aktsionäride lepingule ja selle lisadele” ja lugeda punkt 1 järgmiselt:
1.	Kinnitada Haapsalu linna osalemine ÜF projektis "Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine" Haapsalu Veevärk AS varadega ja laiendada aktsiakapitali, eesmärgiga tagada projekti raames renoveeritava või ehitatava infrastruktuuri jätkusuutliku haldamise omanikuna.

3. Eelnõu punktis 3 jätta välja sõnad: “ja kinnitama sellest tulenevad Haapsalu Veevärk AS põhikirjalised muudatused”.

Istungi juhtimine tagasi A. Ammasele.
Rohkem sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
HÄÄLETATI: poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Lõppsõna.
Linnapea Teet Kallasvee.
Meil puudub täna kindlalt võetav seisukoht valdadelt, kuid valdade liitumine on meile oluline. Võib jääda mahult alla fondi miinimumsumma, siis tekib oht, et meie kasusaamise eesmärgil ei ole rahastamiskõlbulik.
Küsisin eile nõu Sulev Varelt, keda täna istungil ei ole, kes arvas, et tuleb leida lahendus, eelnõu tuleb vastu võtta. Kui me täna ei liitu projektiga ja ei saa 90% investeeringuid Euroopast, tuleb investeeringud teha oma raha eest ja maksta juba tagasi laene, vee hind kujuneb siis meie enda poolt tehtud kulutustest ja tagasimaksetest.

Muudatusettepanekute läbivaatamine. Hääletamist ei nõutud.
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud muudetud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 117 “Ühtekuuluvusfondi projektis "Matsalu alamvesikonna asulate vee- ja kanalisatsioonirajatiste rekonstrueerimine ja laiendamine" osalemise kinnitamine” (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige Arder Väli. Osaleb 15 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 4

Haapsalu Gümnaasiumi ehitustööde omafinantseeringu katteks vahendite laenamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linna laenude jääk 01.05.2004. a seisuga on 34 702 007 krooni. Vastavalt Valla – ja linnaeelarve seadusele (§ 8) arvestatakse laenukoormuse hulka lisaks laenudele ka tasumata kapitalirendi maksed ja muud kohustused. Tasumata kapitalirendi makseid on linnal summas 367 797 krooni ja muude kohustustena 2003. a ehitustööde eest AS-le Haapsalu Veevärk 2500 000 krooni. Eelnimetatud kohustustele lisandub intress kohustuste lõpuni summas 6969 674 krooni. Kokku on kohustuste maht 44 539 478 krooni. 2004. a eelarve tulude maht on 101 518 835 krooni. Seega laenukoormus 01.05.2004. a seisuga on 43,87%.

Kui arvestada laenukoormusele lisanduvad laenud Väike-Viigi ehitustööde lõpetamiseks summas 1300 000 krooni, tähtajaga 5 aastat ja Haapsalu Gümnaasiumi ehitustööde laen summas 4500 000 krooni, tähtajaga üheksa aastat, saame koos lisanduvate intressidega Haapsalu linna laenude ja intresside kogumahuks 51 196 427 krooni, mis teeb laenukoormuseks 50,43%. Maksimaalne lubatud laenukoormus on 60% eelarve mahust.

Eelarveaasta laenude ja intresside tagasimakse ei ületa samuti lubatud 20% eelarveaasta tulude mahust.
Lisaks planeeritavatele laenudele jääb maksimaalse piirini kasutamata laenuressursi arvestuslikult 6-7 milj krooni.

Täpsemalt saab linna erinevate kohustuste tagasimaksetega aastate lõikes tutvuda seletuskirjale lisatud tabelist “Haapsalu linna laenukohustused ja planeeritavad laenukoormused.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 118 “Haapsalu Gümnaasiumi ehitustööde omafinantseeringu katteks vahendite laenamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Korteriomandite ostmise lubamine (KREDEX-i projekt)

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Omandireformi aluste seaduse kohaselt tuleb õigusjärgsetele omanikele tagastatud elamute sundüürnike elamispinna küsimus lahendada kohalikul omavalitsusel. Haapsalu linnal napib rahalisi vahendeid piisava arvu korterite ostmiseks, mistõttu linn osaleb allpool kirjeldatud projektis.

Lähtudes munitsipaal-üürielamufondi suurendamise toetuse võimaldamisest vastavalt Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud “Eesti elamumajanduse arengukavale aastateks 2003-2008” (kättesaadav Sihtasutuse kodulehel aadressil www.kredex.ee) ja sellest lähtuva “Munitsipaal-üürielamufondi suurendamise” meetme tootekirjeldusest, sõlmisid Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise Sihtasutus KredEx ja Haapsalu Linnavalitsus sihtfinantseerimise lepingu, millega KredEx eraldab linnale toetuse kogusummas 4 164 847 EEK tingimusel, et linn osaleb projektis samas mahus.

Kuna korterite soetamiseks on aega kuni 08.05.2005. a ning arvestades, et kinnisvaraturg on liikuv, ei ole võimalik linnavalitsusel küsida iga üksiku korteriomandi ostmiseks linnavolikogult luba. Selline protseduur võib antud projekti realiseerimisele kaasa tuua negatiivseid tulemusi, mille tagajärjel kaotab linn võimaluse kasutada KredEx-I poolt võimaldavaid rahalisi vahendeid.
Projekti raames ostetavad korteriomandid linna saabuvale uuele tööjõule on mõeldud SA-le Läänemaa Haigla, SA-le Haapsalu NRK ja Haapsalu Gümnaasiumile
Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 119 “Korteriomandite ostmise lubamine (KREDEX-i projekt)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Vara võõrandamine (Õhtu-Kallas 7, Haapsalu)

KUULATI linnasekretär Erko Kalevi ettekannet.
Kinnisasja (registriosa nr 4295) Õhtu-Kallas 7 pindala on 702 m2. Sellel kinnistul asub ehitustehniliselt viletsas seisukorras ühe kolme toalise korteriga (54 m2) ja ühe ühetoalise korteriga (27,7 m2), vee ja kanalisatsioonita amortiseerunud puitelamu. Ühetoaline korter on koormatud tähtajatu üürilepinguga. Käesoleval ajal ei kasuta üürnik korterit elamiseks.

Hoone võimaliku hävimise vältimiseks ja krundi korrastamiseks on kinnisasi otstarbekas võõrandada eesmärgiga, et uus omanik rekonstrueerib elamu oma vahenditega ja korrastab krundi.

Kinnistu müügist saadud vahenditest planeeritakse KREDEX projekti käigus soetada uued korterid sundüürnikele.
Seetõttu on eelnõuga tehtud volikogule ettepanek kinnisasi müüa. Alghinnaks on kavandatud 350 000 krooni, mis teeb 499 kr/m2.

Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Komisjon arutas eelnõud ja olukord tekitas emotsioone. Linn saab ühe sundüürniku juurde. Otsus ei tulnud kergelt.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 120 “Vara võõrandamine (Õhtu-Kallas 7, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Haapsalu piiskopilinnuse arendusprojekti omaosaluse tagamine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Käesoleval aastal võetakse viimast korda vastu taotlusi toetuse saamiseks Phare ESC 2003 turismi infrastruktuuri toetusskeemi. Nimetatud skeemi eripäraks on suhteliselt madala omaosaluse nõue, edaspidistel skeemidel on see kõrgem, näiteks Struktuurifondidel 50%. Haapsalu piiskopilinnus on kahtluseta maakonna tähtsaim turismiobjekt, mille arendamine annab ilmselgelt tõusvat tulu suurema turistide hulga kaudu. Samas vajab linnus väga suuremahulisi investeeringuid, mille jaoks välisabita raha leida on pea võimatu. Vastavalt olemasolevatele eeltöödele taotletakse hetkel toetust  haljastusprojekti lõpetamiseks – teeradade sillutamiseks, valgustuse ja istepinkide paigaldamiseks ning istutuste tegemiseks. Lisaks korrastatakse Peaväravatorn ja rajatakse jalutusrõdu eelnimetatust Poolkuutornini. Tulemusena peaks Haapsalu linnus muutuma oluliselt korrastatumaks ja atraktiivemaks, seeläbi muutes külastusest saadud mulje meeldivamaks ja meeldejäävamaks.

Palume eelnõu vastu võtta otsusena

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 121 “Haapsalu piiskopilinnuse arendusprojekti omaosaluse tagamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Kontoritehnika liising

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Linnavalitsus on alates 2001. aastast järk-järgult üle läinud kontoritehnika rendile. Esimene leping sõlmiti 2001. a juunis tähtajaga 3aastat. Hetkel kehtiv rendileping sõlmiti vara maksumusega ca 161 000 kr. Sellest 10% jäi jääkväärtuseks, millega tuleb käesoleva aasta juunis varad tagastada rentnikule.

Uue arvutustehnika rendiks korraldab linnavalitsus arvutustehnika rendikonkursi vähempakkumise.
Uute renditavate varade eeldatav maksumus:
2 tk	19'' monitorid (ca 6 000kr tk, kokku 12 000 kr)
6 tk	17'' monitorid (ca 2 500kr tk, kokku 15 000 kr)
5-6 tk	17'' monitorid (ca 2 500kr tk, kokku 12 500 - 15 000 kr)
4 tk	töökohaarvutid (ca 9 500kr tk, kokku 38 000 kr)
1 tk	töökohaarvuti Evele (ca 9 500 kr)
1 tk	töökohaarvuti Otile (ca 9 500 kr)
5 tk	UPSid 600VA (ca 1 600kr tk, kokku 8 000 kr)
9 tk	17'' monitorid (ca 2 500kr tk, kokku 22 500 kr)
1 tk	töökohaarvuti (ca 14 500 kr)
1 tk	DVDRW kirjutaja (ca 2 000 kr)
KOKKU			146 000 kr

Eelmise rendiga võrreldes saame kümne tuhande võrra soodsamalt ning juurde kaks uut arvutit ja 6 monitori.
Kuna arvutustehnika kasutusrent võrdsustatakse raamatupidamise toimkonna juhendite põhjal kapitalirendiga, eeldab eelnimetatud tehing volikogu otsust.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 122 “Kontoritehnika liising” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Posti 44 – vana kalmistu detailplaneering)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Käesoleva planeeringuga määratakse omaette krundi piirid munitsipaalomandis oleval Vanal kalmistul (Posti 44) asuvale Neeva Aleksandri kirikule. Ca 400 m2 suurune kavandatav krunt saab sihtotstarbeks ühiskondlike hoonete maa ja vastavalt lähteülesandele määratav ehitusõigus näeb ette ainult olemasoleva kiriku restaureerimist, mitte uusehitusi. Piiret krundile ette nähtud ei ole. Kirikule määratavale maa-alale ei tohi jääda hauaplatse.

Teen ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kaido Ansve kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 123 “Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Posti 44 – vana kalmistu detailplaneering)”(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Sadama 26 ja 28, Haapsalu detailplaneering)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
AV Polero Group OÜ esitas Haapsalu Linnavalitsusele taotluse talle kuuluvate ühiskondlike hoonete kinnistute Sadama 26 ja 28 ümber planeerimiseks.

Planeeringu eesmärk on muuta kehtivat ehitusõigust. Omaniku soov on olemasoleva vetelpäästehoone ümberprojekteerimine korterelamuks ja poolelioleva ehituse lammutamine ja selle asemele kahekorruselise korterelamu ehitamine. Planeerimise käigus tuleb lahendada nii ehitusõiguse, hoonestustingimuste kui ka liikluse, parkimise ja heakorraprobleemid. Planeerimisel tuleb arvestada, et kinnistud asuvad ehituskeelualal, vahetult tagalahe ääres ja kavandatav hoonestus peab võtma arvesse, et sobivad vaated on nõutavad nii Sadama tänavalt kui lahe poolt. Kinnisasja valdaja on kohustatud tagama vaba läbipääsu kallasrajal. Lähteülesande kohaselt pole lubatud antud kruntidele planeerida kõrgemat hoonestust kui kaks korrust.
Planeeringu koostamise finantseerib kinnistute omanik.

Teen ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kaido Antsve kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 124 “Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Sadama 26 ja 28, Haapsalu detailplaneering)”(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Detailplaneeringu kehtestamine (Paralepa ranna ja puhkeala detailplaneering, Haapsalu)

KUULATI aselinnape Jüri Kurba ettekannet.
Haapsalu Linnavolikogu poolt algatatud detailplaneeringu koostas Haapsalu Projekteerimisbüroo OÜ arhitekt Inga Raud.
Käesoleva planeeringuga on moodustatud linnale kuuluvast 115,37 ha suurusest krundist “Paralepa rand ja puhkeala” omaette ärimaa krunt pindalaga 2994 m2, mille saab liita naaberkrundiga Ranna tee 2. Planeeritud ehitusõiguse kohaselt saab liidetud ärikruntidele ehitada juurdeehituse olemasolevale puhke- ja tervisekeskusele “Fra Mare”.
Planeering on saanud nõutavad kooskõlastused ja avalikustatud ettenähtud korras. Avalikustamise ajal ei esitatud Haapsalu Linnavalitsusele planeeringu kohta ühtegi parandusettepanekut.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kaido Antsve kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 125 “Detailplaneeringu kehtestamine (Paralepa ranna ja puhkeala detailplaneering, Haapsalu)”(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Haapsalu Linnavolikogu 28.03.2003 otsuse nr 42 “Haapsalu linna üldharidus- ja huvikoolide hoolekogudesse volikogu esindajate nimetamine” osaline muutmine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilov ettekannet.
Haapsalu Linna Algkooli hoolekogusse nimetatud Arder Väli avaldas soovi mitte olla enam hoolekogu liige. Et aga põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel peab hoolekogusse kuuluma ka volikogu esindaja, siis tuleb määrata uus liige. Vastava nõusoleku on andnud Märt Maiste.

Palume kinnitada esitatud muudatus.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 126 “Haapsalu Linnavolikogu 28.03.2003 otsuse nr 42 “Haapsalu linna üldharidus- ja huvikoolide hoolekogudesse volikogu esindajate nimetamine” osaline muutmine”(protokolli juures).

KUULATI istungi juhataja Andres Ammase informatsiooni: volikogu juunikuu istung toimub vastavalt juhatuse otsusele neljapäeval, 17. juunil kell 14.

Andres Ammas
Volikogu esimees