NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								17. juuni 2004 nr 21

Istung algas kell 14.05, lõppes kell 15.21.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 17 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).
ARUTATI istungi päevakorra projekti.
Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi. Ühehäälselt kinnitati järgmine päevakord:

1. Haapsalu linna 2004. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine, esimene lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

2. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Holmi-Kallas 18 detailplanee-ring)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

3. Detailplaneeringu kehtestamine (Kreutzwaldi 11, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

4. Audiitori määramine 2004. a majandusaasta auditeerimiseks
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

5.Haapsalu linnapea informatsioon halvas seisukorras hoonete omanikega tehtavast tööst

6. Haapsalu linna 2004. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine, teine lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2004. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu inna eelarve võeti vastu 30. jaanuaril 2004. a ja esimene lisaeelarve 26. märtsil 2004. a.
Haapsalu linna teise lisaeelarve projekt koosneb tuludest, kuludest ja finantseerimistehingutest. Lisaeelarves kajastub kinnitatud eelarve koos eelneva lisaeelarvega, käesoleva lisaeelarve muudatusettepanekud ja uus eelarve tegevusalade ja artiklite lõikes.

Tulud.
Teise lisaeelarvega on võimalik suurendada tulusid Õhtu-Kallas 17a kinnistu müügist laekunud vahenditest summas 350 100 krooni.

Finantseerimistehingud.
Finantseerimistehingutes kajastatakse kohustuste suurenemine ja muutus kassa vabas jäägis. 
Kohustuste suurenemisena on planeeritud laen Haapsalu Gümnaasiumi rekonstrueerimiseks summas 4500 000 krooni.
Kassajääk (linnavalitsuse ja kõigi allasutuste arvete jäägid ja sularaha kokku) 2003. aasta lõpus oli 2928 100 krooni, millest kohustuslik kassatagavara on 100 000 krooni ja vaba jääk 2828 100 krooni. Vaba jääk koosneb:
1)	sihtotstarbeliselt laekunud vahenditest, mis jäid eelmisel eelarveaastal mingitel põhjustel kulutamata, kuid said üle kantud 2004. aastal vastavalt sihtotstarbele.
2)	mittesihtotstarbelistest vahenditest, mille kulutamise 2004. aastal otsustab volikogu.
Mittesihtotstarbelise vahendina 2003. aastal eraldatud täiendavast  toimetulekutoetusest summas 850 000 kr jäi kasutamata 489 377 kr. Nimetatud summat on lubatud kasutada sotsiaalhoolekandes.

Kulud.
Lisaeelarve kuludes kajastub tulude ja finantseerimistehingutena saadud vahendite jaotus tegevusalade ja artiklite lõikes.
Kulutamata toimetulekutoetuse vahenditest suurendati:
•	Sotsiaalhoolekande teenuseid puuetega inimestele (410.1.2.2) summas 40 000 krooni. Nimetatud summa on ettenähtud Haapsalu linna puuetega laste ravi- hooldus- ja rehabilitatsiooni teenuse tasumiseks Haapsalu Väikelastekodus.
•	Eluasemeteenuseid sotsiaalsetele riskirühmadele (410.6), mis on ettenähtud Raudtee 6 katuse osaliseks remondiks (majas asuvad Haapsalu linna sotsiaalkorterid).
•	Haapsalu Sotsiaalmaja investeeringuid summas 300 000 krooni, mis on ette nähtud sotsiaalmaja rekonstrueerimise projekti finantseerimiseks.
•	Linnavalitsuse reservfondi summas 89 377 krooni ettenägematute sotsiaalsete kulutuste finantseerimiseks.
Planeeritavast laenust suurendatakse Haapsalu Gümnaasiumi (409.2.0.1) investeeringuid summas 4500 000 krooni.
Õhtu-Kallas 17a müügist saadud tuludest summas 350 100 krooni ja Läänemaa Haigla parkla ehitusele planeeritud vahendite vähendamisest summas 100 000 krooni planeeritakse osta KredEx projekti raames munitsipaaleluruume haigla töötajatele ja sundüürnikele.
Lasteaed Päikesejänku investeeringuid vähendatakse summas 200 000 krooni, kuna vähempakkumise tulemusena on ehitustööde maksumus vähenenud eelarves planeeritust. Kokkuhoitud summade arvelt tasutakse lasteaed Vikerkaar köögi remont summas 150 000 krooni ja lasteaed Tareke uue piirdeaia ehitus ning varikatuste remont summas 50 000 krooni.

Palume volikogul kinnitada eelnõu esitatud kujul.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige U. Sukles (1). Kuidas on edenenud linnavara müük?
Vastas M. Schwindt. Müümata on linnavara u 1,9 milj kr eest.

Volikogu liige U. Sukles (2).
Miks koostasite teise lisaeelarve, müügist laekunud summad peaksid katma augud eelarves?
Vastas M. Schwindt. Soovime linnavara müügist saadavad summad paigutada KredEx projekti katteks, mille arvelt ostetakse sundüürnikele uued korterid.

Volikogu liige U. Sukles (3). Kui palju on laekumata üksikisiku tulumaksu võrreldes planeerituga? Millised probleemid võivad kerkida eelarves seoses Haapsalu Linnamajanduse AS müügi ebaõnnestumisega?
Vastas M. Schwindt. Planeerisime erinevalt eelmise aastaga nii, et üksikisiku tulumaks laekuks igaks kuuks võrdselt. Eelmisel aastal oli tunda probleeme tulumaksude tagasimaksete osas ja mai-juuni kuud olid suhteliselt madala tulumaksu laekumisega. Käesoleva aasta aprillikuu andmete põhjal oli laekumine 1,9 milj kr vähem, maikuu tulumaks laekus vastavalt planeeritule. Vabariigi Valitsus on lubanud teha kokkuvõtted poole aasta laekumiste põhjal ning siis korrigeerida spetsiaalselt jäetud reservist vajalikeks kulutusteks. Täpsemad kokkuvõtted saab teha pärast poole aasta laekumist. Arvame, et esialgne 1,9 milj kroonine puudujääk väheneb.

Vastus ammendas ja U. Sukles ei soovinud täiendamist.

Volikogu liige Kalju Aigro (1). Kas tulude vähenemine on põhjustanud linnaelanike väiksemad sissetulekud?
Vastas M.Schwindt. Saan öelda vaid, et laekumised on kahel võrreldaval aastal erinevad. Mai kuu lõpuga on tulumaksu laekunud 19% rohkem kui 2003. aastal. Prognoosisime ise 2004. aastaks rohkem, kui hetkel on laekumine. Prognoosimisel lähtusime rahandusministeeriumi andmetest.

Volikogu liige U. Sukles (4). Kas 4,5 milj kr laenu saamiseks oli konkurss?
Vastas M.Schwindt. Konkurss toimus 1,3 milj kr laenu saamise osas – Väikese viigi rekonstrueerimise laenu saamiseks. Kõige parema pakkumise tegi Hansapank –intressiga 2,8. Uue pakkumise konkursi kuulutame välja augusti lõpus, sest 4,5 milj krooni vajame alles septembrikuus.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: lõpetada esimene lugemine ja lubada eelnõu teisele lugemisele.
Muudatusettepanekud esitada kella 15-ks.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
Lõpetada esimene lugemine ja lubada eelnõu teisele lugemisele; muudatusettepanekud esitada kella 15-ks.

Saalist lahkus volikogu liige U. Sukles. Osaleb 16 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 2

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Holmi-Kallas 18 detailplaneering)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeering algatatakse kinnistu omaniku OÜ Idaser taotluse alusel eesmärgiga muuta kinnistu ehitusõigust, sealhulgas maakasutuse sihtotstarvet.
Seni hoonestamata kinnistule planeeritakse ehitada kahekorruseline ridaelamu.
Linnavalitsus peab kavandatavat sihtotstarvet “väikeelamumaa” ja planeeritavat ridaelamut antud asukohale sobivamaks lahenduseks kui kinnistu praegust sihtotstarvet “tootmismaa”, mis võimaldaks ehitada kolmest küljest vaadeldavale Suure viigi kaldal asuvale maa-alale vaid tootmishoonet.
Planeeringuga määratakse kinnistu hoonestamise arhitektuursed tingimused, kommuni-katsioonide asukohad, parkimiskorraldus.

Planeeringu koostamise finantseerib kinnistu omanik.
Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 127 “Üldplaneeringut muutva detail-planeeringu algatamine (Holmi-Kallas 18 detailplaneering)”
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Detailplaneeringu kehtestamine (Kreutzwaldi 11, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Käesoleva planeeringuga jagati 3094 m2 suurune AS Apleks Tekstiilile kuuluv ärimaa krunt, millel asub kolmekorruseline äri-tootmishoone ja abihoone, nii et sellest eraldati omaette 677 m2 väikeelamukrunt. Hoonestamata elamukrundile määrati ehitusõigus ja hoonestustingimused, mille kohaselt saab sinna ehitada ühe- kuni kahekorruselise pereelamu.
Hoone peab asuma põhimahus paralleelselt Kreutzwaldi tänavaga. Kuna on tegemist Kreutzwaldi ja Kalevi tänavate äärse nurgakrundiga, siis on hoone arhitektuurse laadi valikul võimalikud mitmed variandid. Elamu võib projekteerida kas kaldkatustega (nii 450 kui 300) või lamekatusega.

Detailplaneeringu koostas Haapsalu Maamõõdubüroo AS koostöös arhitekt Inga Rauaga.
Planeering on saanud nõutavad kooskõlastused, avalikustatud ettenähtud korras ja läbinud Lääne maavanema järelevalve.

Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare (1). Kas 677 m2 ei ole liialt pisike pindala elamumaaks?
Vastas hr Kurba. Haapsalus on olemas isegi 300 m2 suuruseid krunte. Looduses vaadelduna on kõnealune krunt piisavalt suur. Selles elamurajoonis ei ole hea arendada tööstust. Elamu lahendus on sobilik ja ei tekita erilisi vasturääkivusi.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 128 “Detailplaneeringu kehtestamine (Kreutzwaldi 11, Haapsalu)” (protokolli juures).

Saali saabus U. Sukles, osaleb 17 volikogu liige.

Päevakorrapunkt nr 4

Audiitori määramine 2004. a majandusaasta auditeerimiseks

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Eelnevatel aastatel on volikogu kinnitanud lõppenud majandusaasta aruande audiitori peale majandusaasta lõppu. Arvestades Haapsalu Linnavolikogu revisjonikomisjoni ettepanekut, peab linnavalitsus otstarbekaks kinnitada alates käesolevast aastast audiitor jooksvaks aastaks ette.

Haapsalu Linnavalitsuse audit on väga töömahukas, mis eeldab vaheauditite tegemist juba jooksval aastal. Vaheauditite käigus saab ilma aruannet esitamata teostada algdokumentide kontrolli. Vaheauditite kohta koostab audiitor ajagraafiku ja esitab tehtud tööde kohta arved. Lõplik hinnang antakse peale majandusaasta aruande esitamist. Audiitori kinnitamine jooksvaks aastaks annab võimaluse lahendada linnavalitsuse töös tekkivaid küsimusi konsultatsiooni vormis.

Audiitor Aime Ruuge on linnavalitsusele esitanud hinnapakkumise, kus on fikseeritud audiitori töötunni hind, s.o 500 krooni + käibemaks(18%), prognoositav ajakulu- 56 tundi.

Lisaprobleemide tekkimisel on võimalik ka töömahu suurenemine. Lähtuvalt eeltoodust, teeme ettepaneku kinnitada 2004. a majandusaasta audiitoriks Aime Ruuge.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 129 “Audiitori määramine 2004. a majandusaasta auditeerimiseks” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Haapsalu linnapea informatsioon halvas seisukorras hoonete omanikega tehtavast tööst

KUULATI istungi juhataja Andres Ammase täpsustust ettekandja osas. Volikogu juhatus otsustas maikuu koosolekul võtta juunikuu istungi päevakorda “Haapsalu linnapea informatsioon halvas seisukorras hoonete omanikega tehtavast tööst”. Täna on linnapea ametireisil Brüsselis ja volitas informatsiooni ettekandjaks aselinnapea Jüri Kurba.

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Haapsalu on oma 725. aastaga kujunenud vananevaks linnaks, kus on erineva vanuse ja staatusega hooned. Kahjuks näeme maju, mille halb väljanägemine on hooletu omaniku süü. Linnavalitsuse koosseis on suhteliselt väike, oleme püüdnud räpakuse vastu võidelda nii palju, kui seda oleme suutnud. Tulemused on rasked ilmnema. 1. augustist saame loodetavasti juurde ametniku-spetsialisti ja ilmselt oleks aastavahetusel selline aruandmine juba uhkem.

Ehituslikus osas oleme teinud 28 ettekirjutust. Alustanud kolm väärteo menetlust, millest üks on viinud eeltrahvini. Üks menetlus on pooleli – Kastani majad, mille omanik on Soomes. Otsingud ei ole andnud resultaati, ei ole lahendust tulnud ka Soome saatkonna kaasamine.

Paremini on meil läinud Promenaadil, kus maja nr 16 korrastamisega on lõpuks ka alustatud.

Haapsalusse soetavad kinnisvara sageli inimesed väljastpoolt Eestit, kahjuks juhtub vahel, et ei tellita kohapealset hooldajat oma majale. Nii juhtubki, et sügisel suletud aknad-uksed on kevadel tulles lõhutud, veelgi hullem, kui on tulekahju toimunud.
Masendav on olukord Õhtu-Kallas 19 majaga, mis selle aasta kevadega on totaalselt lagastatud. Akendeta ja usteta on kenast majast saanud linna hirm. Me ei ole energiat kokku hoidnud, et olukorda parandada, vajas see kõik lõputuid mõjutamisi ja läbirääkimisi, tellisime sundtäitmise avade sulgemiseks. Lõpuks samaaegselt linna töömeestega saabusid ka omaniku ehitusmehed. On tellitud uus hoonestuse projekt, linna poolt on antud luba ka vajadusel lammutada või taastada soovitud kujul vastavalt projektile Lammutada hetkel siiski ei saa.

Lammutamist vajaks Jalaka 68, mille omanik registri järgi on Novikov, Nikolai. See on vallasasi. Maamaks on tasutud, kuid omanikku ei suudeta leida. Linnavalitsus ei ole veel lammutamistaotlusega Vabariigi Valitsuse poole pöördunud, kuid sügisel tuleb see taotlus vormistada. Esialgu tellime avade sulgemiseks vastava teenuse. Sundlammutamiseni ei õnnestu eriti hõlpsalt seaduste keerukuse tõttu minna.

Oleme teinud kinnisvara omanikele ettepanekuid sõlmida lepinguid valvefirmadega. Politsei ei jõua igale poole, seetõttu kiidame heaks naabrivalve liikumise.

Heakorda reguleerivad õigusaktid on linnal olemas. Probleeme tekitab vaid liialt suuremahuline paberimajanduse koostamine korra hoidmisel. Kui kodanik ei nõustu ettekirjutusega, siis järgmine samm on ainult kohus. Seega püüame hakkama saada veenmismeetodite ja trahvide kasutamisega. Järelandmisi teha ei saa.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare. Mis takistab trahvida lohakaid omanikke tuima järjekindlusega iga kuu?
Vastas J- Kurba. Seadused ei takista, peame läbima terve protseduuri iga kord. Selleks on vajalik inimene, kelle tööülesandeks see on vaid korratuse kõrvaldamine.

Volikogu liige Andres Ammas. Linnavalitsus on algatanud kolm väärteomenetlust. Millised on veel kaks?
Vastas J. Kurba. Kastani majade omanikuga ei ole saadud kontakti. Maja avad on suletud küll vaid võrguga, kuid ligipääs lastele on takistatud. Piirdeaed on tegemata.

Volikogu liige Toivo Hein. Kui palju 28 ettekirjutusest on saanud positiivse vastukaja?
Vastas J. Kurba. Kui vaadelda 2003. aastat, siis oli 34 või 44 ettekirjutust ja pooltel juhtudel paranes olukurd. 2003. aastal ei algatatud ühtegi väärteomenetlust.

Volikogu liige Andres Ammas (2). Kas isiklikult peate võimalikuks kasutada õigust sundvõõrandamiseks?
Vastas J. Kurba. Kastani elamute osas algataksin kohe kiiresti sundvõõrandamist, rääkimata mõningatest eramutest. Kuivõrd edukas see oleks, see on iseküsimus.

Volikogu liige Sulev Vare (2). Millised on kolm kõige halvemas seisukorras olevat objekti?
Vastas J. Kurba. Lisaks nimetatutele on Jalaka 4, Karja 6 oli linna maja, mis müüdi ja seal on ka linna osalus. Maja fassaad oli lubamatus olukorras, loodame 2005. aastal lõplikult korda saada.

Volikogu liige Sulev Vare (3). Mis olukorras on nn vana kultuurimaja hoone?
Vastas J. Kurba. Otseselt silma ei riiva. Omanik on pidevalt vahetunud. Kuuldavasti advokaatide grupp on loobunud, linnavalitsuse poole ei ole pöördutud funktsioonide muutmiseks.

Rohkem küsimusi ei esitatud.

OTSUSTATI: võtta aselinnapea Jüri Kurba informatsioon teadmiseks.

Vaheaeg kell 14.59-15.21.
Lahkusid U. Sukles, S. Saareväli. Osaleb 15.volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalu linna 2004. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud. Linnavalitsus palub volikogul kinnitada teine lisaeelarve esitatud kujul.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Väljakuulutatud tähtajaks muudatusettepanekuid ei esitatud.
Ettepanek: lõpetada eelnõu teine lugemine ja võtta teise lisaeelarve eelnõu vastu määrusena esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani lõpphääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 38 “Haapsalu linna 2004. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine”(protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees