NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								24. september 2004 nr 22

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.14.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 16 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Krista Esta, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

ARUTATI istungi päevakorra projekti. Küsimusi ega parandusi ei esitatud. Ühehäälselt kinnitati järgmine päevakord:
1. Maamaksust vabastamine 2005. aastal
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

2. Haapsalu põhimääruse muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

3. Haapsalu linna ehitusmääruse muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

4. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Jaama 13)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

5. Detailplaneeringu kehtestamine (Kiltsi tee 14 ja selle läänepiiritaguse maa-ala detailplaneering Haapsalus)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

6. Detailplaneeringu kehtestamine (Raudtee 2 ja 18)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

7. Detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine (Suur-Liiva 15)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

8. Katastriüksuste sihtotstarbe määramine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

9. Loa andmine Haapsalu Muusikakoolile klaveri liisimiseks
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

10. Sotsiaalmajale kaubiku liisimine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

11. Läänemaa Apteek AS aktsiate avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

12. Haapsalus, Lihula mnt 5 asuvate äriruumiüürilepingutega koormatud korteriomandite võõrandamine äriruumide üürnikele
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

13. Kinnisasja avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine (Õhtu kallas 7)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

14. Haapsalu Linnavolikogu 27.10.1995 otsuse nr 138 “Toitlustustasu suuruse kehtestamine koolieelsetes lasteasutustes ja üldhariduskoolides” muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon

15. Haapsalu Linnavolikogu 28.03.2002 otsuse nr 165 “Haapsalu Linnavolikogu 22.12.2000 otsuse nr 80 ”Majanduslike huvide deklaratsioonide hoidja määramine ja majanduslike huvide deklareerimine” muutmine” muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

16. Linnavalitsuse informatsioon reservfondi kasutamise kohta
Ettekandja			linnavalitsus

Päevakorrapunkt nr 1

Maamaksust vabastamine 2005. aasta

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Vastavalt maamaksuseadusele on kohalikul omavalitsusel võimalik riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel pensioni saajatele (vanadus-, töövõimetus- ja toitjakaotuspensionärid) ning represseeritutele ja represseerituga võrdsustatud isikutele teha maamaksu soodustust, kusjuures soodustuse ulatuse määrab volikogu oma otsusega. Pensionäridele maamaksu osalist vabastust oleme teinud igal aastal.
Korteriomanike aastane maamaks, olenevalt krundi suurusest, hinnatsoonist ja korteriomandi suurusest on 10–120 kr. Eramaja omanike maamaks linna põhihinnatsoonis (kaubanduskeskusest põhja poole jääv osa linnast) keskmise suurusega krundil (900 m2) on 1080 krooni ja üle raudtee jäävas linnaosas 315 kr. Põhihinnatsooni ja raudtee vahele jääv osa on jagatud veel kaheks hinnatsooniks ja nendes keskmise suurusega krundi maamaks on aastas 720 ja 540 kr.

Kuna maamaksu suurustes korteri ja eramaja omanikel on tuntav vahe, siis näeb linnavalitsus, et vajalik on soodustada eramaja omanikest pensionäre ja kehtestada maksusoodustuse taotlemiseks analoogsed tingimused, mis on kehtinud ka eelmistel aastatel.
Aastate lõikes on olnud pensionäridest maksusoodustuse saajaid ca 400 isikut ja maksusoodustuse suurus ühe inimese kohta on olnud 200 kr aastas. Seega jääb maamaksust linnale laekumata 2005. aastal ca 80 000 kr.

Represseeritud ja represseerituga võrdsustatud isikule maamaksust vabastuse andmine on võimalik 01.01.2004 jõustunud maamaksuseaduse muudatuse alusel.

Haapsalu linnas elab 99 maamaksu registrisse kantud represseeritut ja represseerituga võrdsustatud isikut. Nendest eramaju omavaid on 37 isikut ja kortereid omavaid on 62 isikut. Represseeritute 2005. aasta maamaks kokku on ca 27 300 kr.

Haapsalu linna maamaksu registrisse on kantud 6276 isikut. Registri andmetel laekuks 2005. aastal maamaksu maksjatelt 1,958 miljonit kr.
Pensionäride ja represseeritute vabastamisega maamaksust, vastavalt esitatud eelnõule, jääks linnale laekumata 107 300 kr st laekuks 1,851 miljonit kr.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Komisjon arutas eelnõud.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 38 “Maamaksust vabastamine 2005. aastal” (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige Arder Väli. Osaleb 15 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu põhimääruse muutmine

KUULATI linnasekretär Erko Kalevi ettekannet.
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seadusega muudeti kohaliku omavalitsuse korralduse seadust eesmärgiga ühtlustada jäätmeseaduses ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud kohaliku omavalitsuse ülesanded jäätmehoolduse valdkonnas. Tulenevalt eelnevast on vajalik muuta ka Haapsalu põhimäärust. Nimetatud seadusemuudatused jõustusid 16. mail 2004.

Palume eelnõu määrusena vastu võtta

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Komisjon arutas eelnõud.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 39 “Haapsalu põhimääruse muutmine” 
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linna ehitusmääruse muutmine

KUULATI linnasekretär Erko Kalevi ettekannet.
Vastavalt Haapsalu Linnavolikogu 27.02.2004. a otsusele nr 90 muudeti Haapsalu Linnavalitsuse struktuuri ning tulenevat sellest on vaja muuta ka õigusakte, kus on nimetatud konkreetseid struktuuriüksusi.

Palume eelnõu määrusena vastu võtta

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 40 “Haapsalu linna ehitusmääruse muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Jaama 13)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeering algatatakse krundi omaniku Anne Altmäe (elukoha aadress Pikri 3-33, 13624 Tallinn) taotluse nr 7-1.3/2315, 02.09.2004 alusel. Planeeringu eesmärk on 717 m2 suurune väikeelamukinnistu Jaama 13 ümber planeerida ärimaaks. Soovitakse lammutada olemasolev amortiseerunud ühekorruseline puitelamu ja asemele ehitada 1-2 korruseline äri-büroohoone. Planeeringuga määratakse kinnistu ehitusõigus ja arhitektuursed hoonestustingimused.
Planeeringu koostamise finantseerib kinnistu omanik.

Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Alar Schönberg. Kas olemasolev puumaja lammutatakse?
Vastas J. Kurba. Tõenäoliselt lammutatakse.

Volikogu liige Raimond Lunev. Kuidas lahendatakse autoparkla probleem?
Vastas J. Kurba. Planeeringusse on sisse kirjutatud, et kavandatakse täiendavad parkimiskohad.

Volikogu liige Sulev Vare. Kui suur on kinnistu territoorium?
Vastas J. Kurba. Detailplaneeringu joon on natuke laiem, kui Jaama 13 ise. On haaratud ka kõrvalolevate kruntide joon, mida ei saa kunagi ainult selle kinnistu osas teha. Peab arvestama kõrvalolevate kinnistute kõrgusmärkide ja hoonestusega, tänavaga.

Volikogu liige Alar Schönberg (2). Mida ütleb muinsuskaitse puumaja lammutamise kohta?
Vastas J. Kurba. Seisukohad korjatakse planeeringu koostamise käigus. Antud juhul ei ole muinsuskaitsega kooskõlastatud. Pealegi asub Jaama 13 linna muinsuskaitse tsoonist väljas, hoone ei oma arhitektuurilist väärtust.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Volinikel on võimalik kaasa rääkida küsimuses, kas meile meeldib, et Jaama tänav muutuks veel ärilikumaks, kui ta seda praegu juba on. Äri tekkimine sinna toob kaasa ka probleeme. Komisjonis antud küsimus diskussiooni ei tekitanud.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 10 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 130 “ Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Jaama 13)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Detailplaneeringu kehtestamine (“Kiltsi tee 14 ja selle läänepiiritaguse maa-ala detailplaneering Haapsalus)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeering algatati OÜ Wood Crafti ettepanekul, kellele kuulub Kiltsi tee 14 kinnistu (tootmismaa). Töö eesmärk oli kavandada olemasoleva tootmise laiendamist võimaldav uus tootmismaa krunt, mida oleks võimalik peale maa omandamist liita Kiltsi tee 14-ga.
Planeeritav krunt on 2900 m2 suurune ja sinna on võimalik ehitada üks kuni 600 m2 suurune hoone.

Planeering on avalikustatud, kooskõlastatud, läbinud maavanema järelvalve.
Kuna planeeritud krunt asub maareformi läbimata riigi maal, siis tegime järelepärimise riigi huvide välja selgitamiseks maa-ametile. Riigi maa-ameti seisukoht on, et see maa tükk jätta riigi omandisse. Linnavalitsusele on esitatud taotlus planeeritud tootmismaa krundi riigi omandisse jätmiseks. OÜ Wood Craftil on võimalik peale krundi riigi omandisse jätmist omandada see vastavalt riigivara võõrandamise korrale.

Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Märt Maiste. Tundub, et võetakse maha linna üks ilusamaid metsatukkasid?
Vastas T. Hein. Vaieldav. On võimalus säilitada männid. Komisjonis vaidlust ei tekkinud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Lõppsõna aselinnapea J. Kurbalt.
Kõnealune objekt läks planeerimise alla siis, kui möödunud aastal asusin sellele ametikohale. Minugi jaoks oli hämmastav, et selline teguviis võib üldse kõne alla tulla. Seal on tõepoolest kasvamas suured ja korralikud männid. Kõrval on aga pooleldi mahajäetud saeveski territoorium, omades omanikke. Sooviga lükata tegevust õiges suunas, et oleks võimalik laiendada territooriumit kõrvaloleva territooriumiga, üritasin viia kokku omanikud. Ühist keelt ei leitud. Minu hämmastuseks ei näinud keskkonnakaitse üldse mingit probleemi ja arvamus oli, et siin on metsa piisavalt. Täiendava halli jaoks püüdsime leida koha, kus mände tuleks maha võtta minimaalselt. Loodetavasti jääb alles arvestatav puuderiba enne kaarhalli.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 9 volikogu liiget, vastu 2 volikogu liiget.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 131 “Detailplaneeringu kehtestamine (“Kiltsi tee 14 ja selle läänepiiritaguse maa-ala detailplaneering Haapsalus)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Detailplaneeringu kehtestamine (Raudtee 2 ja 18 detailplaneering Haapsalus)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Kehtestamisele tulev detailplaneering eraldab munitsipaalomandis olevast Raudtee 2 kinnistust 730 m2 suuruse krundi aadressiga Raudtee 18a, mille maakasutuse sihtotstarbeks saab väikeelamumaa. Planeeritud krundile on võimalik ehitada üks kuni 6 m kõrgune hoone ehitusaluse pindalaga maksimaalselt 60 m2. Krundi Raudtee 18a kuju ja ehitusõigus on kavandatud nii, et seda oleks võimalik liita naaberkrundiga Raudtee 18 ja kokku moodustuks terviklik väikeelamukrunt.
Planeering on lähteülesandele vastavalt kooskõlastatud ja avalikustatud. Avalikustamisel planeeringu kohta parandusettepanekuid linnavalitsusele ei esitatud.
Planeeringu on läbinud maavanema järelevalve.

Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimees Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 132 “Detailplaneeringu kehtestamine (Raudtee 2 ja 18 detailplaneering Haapsalus)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine (Suur-Liiva 15)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Suur-Liiva 15 praegune omanik OÜ Stora Invest soovib olemasolevat endist polikliiniku hoonet ümber ehitada korterelamuks. On koostatud ehituskonstruktsioonide ülevaatus ja korterelamu eskiislahendus (protokolli juures).

Seega ei soovi OÜ Stora Invest jätkata eelmise omaniku OÜ Sagnertoni kavade ellu viimist ja koostada 30.10.2003 algatatud detailplaneeringut, mille eesmärgiks oli lammutada olemasolev hoone ja ehitada asemele kolm korterelamut. Linnavalitsus on tühistanud 13.11.2003 korralduse nr 981, millega anti OÜ Sagnertonile üle detailplaneeringu finantseerimise õigus.

Samuti ei soovi OÜ Stora Invest viia ellu üleeelmise omaniku plaane lammutada olemasolev hoone ja asemele ehitada tervisekeskus.

Kuna kehtivat Suur-Liiva 15 detailplaneeringut ei realiseerita, siis teeme volikogule ettepaneku tunnistada planeering kehtetuks.

Kuna ümberehitustega muudetakse põhiliselt hoone sisemist planeeringut, ehitusalused pinnad ei suurene, siis muudetakse maakasutuse sihtotstarve korruselamumaaks kasutusloa alusel.

Teeme ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare. Kui kaugel on tööd linna üldplaneeringuga?
Vastas J. Kurba. Haapsalu üldplaneering on algatatud ja esmaspäeval on taas koosolek ja arutatakse edasist tegevust. Uue firmaga on sõlmimisel uus leping üldplaneeringu koostamiseks, sest Eesti Projektiga katkestati leping. Soovime linna üldplaneeringu saada kaante vahele jaanuaris 2005 ja esimese kvartali jooksul lõpetame joonised.

Volikogu liige Kalju Aigro (1). Majad on Kastininas ilusad, aga tänu erikõrgusega aiapiiretele on kadunud linnale imeline väärtus – merevaade. Seoses ehitustega Kastininas kadus ka imeilus park. Nüüdseks on vaid pime koridor. Mis kaalutlus on seal taga, et seda merevaadet enam olla ei tohi? Sama lugu on ka Suur-Liiva 15 detailplaneeringuga, et mere äärde ei vii ei teed ega ole ka merevaadet. Miks?
Vastas J. Kurba. Kaldale pääs ei ole kadunud, 200 m edasi viib lai tee kahe maja vahelt mereranda. Kui raha leiame, siis ehitame välja ka autoparkla. Kahjuks ebaõnnestus raha saamine sealse promenaadi valgustuse väljaehitamiseks.
Suur-Liiva 15 hoone ei saa olema piirdega suletud ja võimalus pääseda rannajoonele jääb.

Volikogu liige Kalju Aigro (2). Kas aiapiirete maksimaalne kõrgus ei ole Kastininas ette kirjutatud? Praegu on need väga erinevad, kusjuures ülikõrge betoonaed on minu arvates nii kaunis kohas kohatu.
Vastas J. Kurba. Aiapiirete kõrgus on planeeringu ja tingimustega paika pandav, seega täiesti reguleeritav küsimus. See töö on lihtsalt mõningatel juhtudel jäetud tegemata.

Volikogu liige Märt Maiste. Toetan Kalju Aigro küsimust. Kui Suur-Liiva 15 detailplaneeringutega alustati, siis oli planeeringus sees jalakäijate rada mereranda. Miks võeti inimestelt ära randapääsemise võimalus?
Vastas J. Kurba. Täna on esitatud eskiisprojekt. Kui volikogu annab täna vana detailplaneeringu kehtetuks tunnistamiseks nõusoleku, siis saama küsimuse lahendada töö käigus, kui võtame projekti läbivaatamisele.

KUULATI Kommunaalkomisjoni esimees Toivo Heina kaasettekannet.
Kuri kahtlus on, et see detailplaneering ei jää viimaseks, mida lõpetame. Lugu on naljakas, seda enam, et tegu on looduslikult kauni kohaga. Oleks olnud meeldiv, kui sinna oleks tekkinud madalad elamud nagu kõrvalolevad hooned seda on. Täna arutame detailplaneeringu kehtetuks tunnistamist, edaspidi saame meid huvitavates küsimustes kaasa rääkida ja tingimusi luua.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 133 “Detailplaneeringu kehtetuks tunnistamine (Suur-Liiva 15)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Katastriüksuste sihtotstarbe määramine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Läbi vaadanud Haapsalu Linnavalitsuse 22.06.2004 korralduse nr 463 “Kasutusloa väljaandmine ärihoonele Kalda 63”, 03.06.2004 korraldused nr 423 “Kasutusloa väljaandmine kauplusele elamus Kalda 2”, nr 425 “Kasutusloa väljaandmine majutusruumidele elamus Ungru tee 4” ja 15.06.2004 korralduse nr 431 “Kasutusloa väljaandmine seltsihoonele Väike-Lossi 3”, linnavalitsus tuvastas, et hoonele Kalda 63 on väljastatud 25.06.2004 kasutusluba nr 270, hoonele Kalda tn 2 on väljastatud 03.06.2004 kasutusluba nr 243, hoonele Ungru tee 4 on väljastatud 03.06.2004 kasutusluba nr 240 ja hoonele Väike-Lossi 3 on väljastatud 16.06.2004 kasutusluba nr 252. Arvestades, et maakatastriseaduse kohaselt võib linnavolikogu ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmisel, kui see ei too kaasa ehitamist, määrata katastriüksuse sihtotstarbe ehitusseaduse kohaselt ehitise kasutusloas nimetatud ehitise kasutamise otstarbe alusel. Vastavalt riiklikule ehitiste registrile moodustab hoone Kalda tn 63 äripind kogu hoone netopinna, hoone Kalda tn 2 äripind (92,5 m2) 45,1 % hoone suletud netopinnast (205 m2), hoone Väike-Lossi 3 äripind 24,3% (35,5 m2), seltsiruumid 57,6% (84,2 m2) eluruumid 18,2% (26,6 m2) kogu hoone suletud netopinnast (146,3 m2) ja hoone Ungru tee 4 äripind 52% (72,3 m2) kogu hoone suletud netopinnast (139,0 m2).
Katastriüksuste praegused sihtotstarbed on:
Kalda 63, Haapsalu – 100 % väikeelamumaa;
Kalda 2, Haapsalu – 100 % väikeelamumaa;
Ungru tee 4, Haapsalu – 100% väikeelamumaa;
Väike-Lossi 3, Haapsalu – 75% ühiskondlike hoonete maa, 25% ärimaa.
Ühel katastriüksusel võib olla kuni 3 sihtotstarvet.
Ungru tee 4 hoonetele on määratud ehitiste teenindamiseks vajalik maa, mis on maakatastrisse kantud, kuid kinnisomand tekkinud ei ole.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimees Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 134 “Katastriüksuste sihtotstarbe määramine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Loa andmine Haapsalu Muusikakoolile klaveri liisimiseks

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Muusikakool taotleb luba kontsertklaveri “Estonia” soetamiseks liisingu tingimustel.
Muusikakoolis on käinud mitmed Eesti juhtivad pianistid kontserte andmas. Kahjuks on kool saanud tagasisidena kriitilisi märkusi korraliku kontsertklaveri puudumisest. Ka õppeks on vaja vähemalt ühte head klaverit.

Ostetava klaveri maksumus on 291 271 kr. Klaver soetatakse arvestusega, et 150 000 kr jääb liisingukohustuseks ja ülejäänud raha omafinantseeringuks loodab direktor saada sponsorite ja erinevate fondide abiga (käesolevaks hetkeks on juba kokku saadud 35 000 kr).
Teeme ettepaneku eelnõu vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Tegemist on täna kõige ilusama otsusega ja ehk tuletatakse ka meid hea sõnaga meelde.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 135 “Loa andmine Haapsalu Muusikakoolile klaveri liisimiseks” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Sotsiaalmajale kaubiku liisimine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Sotsiaalmaja taotleb luba Peugeot Partner XR 1,4 soetamiseks liisingu tingimustel. Olemasolev Volkswagen Cady (vl 1997) planeeritakse müüa ja laekunud vahenditest tasuda uue kaubiku esimene osamakse. Sõiduki vahetus on vajalik, kuna olemasolev kaubik on amortiseerunud ja vajab pidevat remonti.
Sotsiaalmaja kasutab kaubikut eakate ja puuetega inimestele sooja söögi kodudesse toimetamiseks ning muuks sotsiaalhoolekandega seotud sõitudeks.

Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein. Kui suur on kaubiku läbisõit?
M. Schwindt ei osanud küsimusele vastata.

Volikogu liige Sulev Vare. Kas valite kasutusliisingu või kapitaliliisingu?
Vastas M. Schwindt. Valisime kapitaliliisingu.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimees Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 136 “Sotsiaalmajale kaubiku liisimine” 
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Läänemaa Apteek AS aktsiate avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Vastavalt Linnavalitsuse ettepanekule otsustas Haapsalu Linnavolikogu 26.03.2004 võõrandada 100% Läänemaa Apteek AS aktsiad alghinnaga 1100 000 krooni.

Tulenevalt eeltoodust korraldas Linnavalitsus avalikud kirjalikud enampakkumised 11.05.2004 ja 08.06.2004, mis ebaõnnestusid seoses pakkujate puudumisega. Kolmandal enampakkumisel 31.08.2004. esitas ainsa pakkumise Karl Bertel Robert Järnström summas 1100 001 kr.

Teeme ettepaneku tunnistada 100% Läänemaa Apteek AS aktsiate avaliku kirjaliku enampakkumise võitjaks Karl Bertel Robert Järnström, ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein. Kas uus omanik jätkab apteegi tegevust?
Vastas M. Schwindt. Enda väitel jätkavad nad apteegi tegevust.

Volikogu liige T. Hein (2). Seega võime loota, et ka teenindav personal jätkab?
Vastas M. Schwindt. On lubadus jätkata sama personaliga.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 10 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 137 “Läänemaa Apteek AS aktsiate avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Vara võõrandamine (Lihula mnt 5)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Lihula mnt 5 asuvat kohvikuruumi kasutab üürilepingu alusel OÜ Näksi ja kaupluseruume OÜ Kodukaupade Grupp. Eelnimetatud ettevõtted on esitanud linnavalitsusele taotlused, milles soovitakse osta linnalt kasutatavad äriruumid.

Arvestades linna äritegevuskeskkonna säilimist ja parendamist ning ettevõtjate huvi teha täiendavalt pikaajalisi investeeringuid äripindade parendamiseks, teeme ettepaneku võimaldada senistel kasutajatel osta korteriomandid kinnisvaraeksperdi poolt hinnatud turuväärtuses, mis on kohvikuruumide puhul 260 000 krooni ja kaupluseruumide puhul 1100 000 krooni.

Palume eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Kaido Antsve. Kas OÜ Näksil on kelder?
Vastas M. Schwindt. OÜ Näksil ei ole keldrit.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt10 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 138 “Vara võõrandamine (Lihula mnt 5)” 
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Kinnisasja avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamiseks (Õhtu kallas 7)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavolikogu 28.05.2004 otsusega nr 120 “Vara võõrandamine (Õhtu kallas 7)” otsustati müüa linnale kuuluv kinnisasi Õhtu kallas 7, Haapsalu, mis ei ole linnale vajalik kohaliku omavalitsuse üksuse ülesannete täitmiseks.

Kinnisasja võõrandamine toimus vastavalt Haapsalu Linnavolikogu 30.05.1997 määrusega nr 8 kinnitatud “Linnavara võõrandamise korrale” avaliku kirjaliku enampakkumise korras 22.07.2004. a.

Oksjonil osalemiseks oli linnavalitsusse laekunud kaks sooviavaldust, milledest üks tunnistati võõrandamise tingimustele mittevastavaks. Kinnisasi müüdi oksjonil hinnaga 380 000 Eesti krooni Arkadi Tammikule.

Teeme ettepaneku tunnistada enampakkumise võitjaks Arkadi Tammik ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimees Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 139 “Kinnisasja avaliku kirjaliku enampakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamiseks (Õhtu kallas 7)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 14

Haapsalu Linnavolikogu 27.10.1995 otsuse nr 138 “Toitlustustasu suuruse kehtestamine koolieelsetes lasteasutustes ja üldhariduskoolides” muutmine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Eelmine toidupäevamaksumuse korrigeerimine toimus 2002. aasta 1. jaanuari seisuga. Siis kinnitati kaks erinevat hinda: Haapsalu Wiedemanni gümnaasiumile (toitlustajaks kool-linn) 11 krooni ja eraettevõtjale 13 krooni. Hinnaerinevuseks oli asjaolu, et eraettevõtja toiduhinna sisse oli rehkendatud ka elekter, vesi, palgad, prügi, remont, köögiseadmete väljavahetamine jne.

Sellise hinnaga toetatakse kunstlikult ühes koolis käivate laste vanemaid (linn sisuliselt doteerib palka, elektrit jne), st suhtutakse vanematesse erinevalt. Võrdse kohtlemise printsiipi arvestades peaks hinnapoliitika üks olema. Samas on kolme aasta jooksul kallinenud toiduained, suurenenud miinimumpalk (igal aastal) – oodata ka järgmisel aastal. Linn ei suuda aga doteerida kõiki vanemaid. Seega on vajalik tõsta ja võrdsustada toidupäevamaksumused igas linna koolis.

Ettevõtja Kalju Pass tegi taotluse toiduhinna tõstmiseks 15 kroonile, kuid sel juhul oleks ühtedele lastevanematele toiduhinna tõus 36%, mis on liiga suur tõus.

Teeme ettepaneku eelnõu võtta vastu otsusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 140 “Haapsalu Linnavolikogu 27.10.1995 otsuse nr 138 “Toitlustustasu suuruse kehtestamine koolieelsetes lasteasutustes ja üldhariduskoolides” muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 15

Haapsalu Linnavolikogu 28.03.2002 otsuse nr 165 “Haapsalu Linnavolikogu 22.12.2000 otsuse nr 80 ”Majanduslike huvide deklaratsioonide hoidja määramine ja majanduslike huvide deklareerimine” muutmine” muutmine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 141 “Haapsalu Linnavolikogu 28.03.2002 otsuse nr 165 “Haapsalu Linnavolikogu 22.12.2000 otsuse nr 80 ”Majanduslike huvide deklaratsioonide hoidja määramine ja majanduslike huvide deklareerimine” muutmine” muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 16

Linnavalitsuse informatsioon reservfondi kasutamise kohta

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Vastavalt volikogu poolt kehtestatud korrale tuleb linnavalitsusel kaks korda aastas esitada volikogule andmed reservfondi kasutamise kohta.

Käesolevaga esitame teile tabeli kujul (protokolli juures) aruande reservfondi kasutamise kohta seisuga 31.07.2004.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Andres Lipstok. Mis on Haapsalu Kultuurikeskuse analüüs?
Vastas M. Schwindt. See on Haapsalu Kultuurikeskuse tellitud arengukava.

Volikogu liige Toivo Hein. Mille eest sai Veteranide Komitee toetust? Kas teised ei saa toetust?
Vastas M. Schwindt. Igal aastal esitatava tegevuskavas ettenähtud kulutuste katteks, seda nii üritused kui ka Tamme 17 ruumide rent.
Toetust sai augustis 3000 kr ka Vabadusvõitlejate Ühendus.

OTSUSTATI:
võtta informatsioon teadmiseks.

Andres Ammas
Volikogu esimees