NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								29. oktoober 2004 nr 23

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.38.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 15 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

ARUTATI 23. istungi päevakorra projekti. Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.
Saalis osales 14 volikogu liiget. Päevakorrapunkti nr 8 arutelust alates saabus Jaak Kanepi, osales 15 volikogu liiget.
HÄÄLETATI:
poolt 14, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
Kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 23. istungi päevakord:

1. Haapsalu Linnavolikogu liikme Sulev Vare arupärimine
Ettekandja				linnavalitsus

2. Haapsalu linna 2004. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja eelarve muutmine, esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

3. Sotsiaalteenuste võimaldamise üldise korra kehtestamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

4. Haapsalu Linnavolikogu 19.12.2003 määrusega nr 26 vastuvõetud “Haapsalu linna arengukava 2004-2009” muutmine ja uue redaktsiooni vastuvõtmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

5. Loa andmine Raudteejaama hoone turvaseadmete liisimiseks
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

6. Vara võõrandamine (Ranna tee 2a, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

7. Detailplaneeringu kehtestamine (Kastani tn 9 ja Kastani, Kuuse, Vahtra tänavate vaheline ala)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

8. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kiltsi tee 2 krunt ja Lao tänava äärne ala, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

9. Kinnistutele aadresside määramine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

10. Ettepaneku tegemine Ridala Vallavolikogule ühiste töörühmade moodustamiseks
Ettekandja				volikogu liige Andres Ammas
Kaasettekandjad			õiguskomisjon
			linnavalitsus
11. Haapsalu linna 2004. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja eelarve muutmine, teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu Linnavolikogu liikme Sulev Vare arupärimine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Volikogu liige Sulev Vare esitas arupärimise:
Eesti liitumine Euroopa Liiduga tõi kaasa terve rea seaduste jõustumise. Nende hulgas on ka uus jäätmeseadus, mille riigikogu 28. jaanuaril k.a vastu võttis.
Uue jäätmeseaduse üheks eesmärgiks on tagada korraldatud jäätmevedu tiheasustatud aladel. Seadus paneb paika korraldatud jäätmeveo korralduse tähtaja, s.o 01. jaanuar 2005. aasta. Kuivõrd seadusega ei saa võimalikest vaidlustustest tulenevalt konkursi tulemusena sõlmitava lepingu tähtaega, tähendab see, et korraldatud jäätmeveo avalik konkurss tuleb välja kuulutada veel sellel aastal. See tähtaeg on väga ligidal ja kuna korraldatud jäätmeveoga liitumine on kõigile kohustuslik ning selle otsuse jäätmetekitaja eest peab langetama kohalik omavalitsus (jäätmeseaduse § 69 p 1), siis lähtuvalt sellest küsimused:

1. Kas Haapsalu Linnavalitsus on välja töötanud jäätmeveo ettevõtte valiku konkursi põhimõtted ja tingimused?
-	Enne eelpool nimetatud konkursi väljakuulutamist on aga vaja koostada ja volikogu poolt kinnitada rida õigusakte:
-	linna jäätmekava (jäätmeseaduse § 59);
-	linna jäätmehoolduseeskiri (jäätmeseaduse § 71 lg.1);
-	kehtestada jäätmeveo teenuse piirmäär (jäätmeseaduse § 66 lg 4);
-	asutada jäätmevaldajate register (jäätmeseaduse § 69 lg 3).

2. Millises seisukorras on täna Haapsalu Linnavalitsuses nimetatud eelnõud ja millal (ajaliselt) linnavalitsus need volikogule esitab?

Vastavalt riiklikule jäätmekavale suletakse hiljemalt 2009. aastaks Eestis kõik nõuetele mittevastavad prügilad s.h ka Pullapää prügila.

3. Kuidas kavatseb linn finantseerida Pullapää prügila sulgemist?

4. Kuidas areneb Loode Eesti jäätmekeskuse arendamine, mille aktsiate üheks omanikuks on ka Haapsalu linn?

5. Kas Haapsalu linna on maakondliku jäätmekava alusel planeeritud ehitada jäätmekogumisjaam? Kui jaa, siis kuhu? On planeeringuga alustatud?

On teada, et tänases prügiveo hinnas moodustab transport ligikaudu 2/3 ja prügi ladustamine 1/3. Seoses Pullapää prügila sulgemisega kaugeneb oluliselt ka prügi ladestuskoha kaugus (ca 12-15  korda). Arvata on, et Haapsalu jäätmetekitaja hakkab tulevikus prügi eest maksma kõige rohkem Eestis.

6. Kas Haapsalu Linnavalitsus omab täit selgust selles, kui palju tõuseb jäätmekäitluse teenustasu Haapsalu linna jäätmetekitajale (kinnistu omanikule), kui prügi ladestuskoht oleks
a)	Jõelähtme prügila?
b)	Paikuse prügila?

7. Milliseid meetmeid kavatseb Haapsalu Linnavalitsus rakendada, et tulevikus jäätmeveo teenustasu Haapsalu linna jäätmetekitajale (kinnistu omanikule) ei erineks märkimisväärselt vabariigi keskmisest hinnast?

Vastuseks volikogu liikme Sulev Vare arupärimisele jäätmeseaduses sätestatu rakendamisest Haapsalus teatame järgmist:
1.	Haapsalu linn, ühena esimestest Eestis, korraldas hanke jäätmeveoettevõtja leidmiseks juba 2001. aastal. Raamleping konkursi võitja Ragn-Sells AS ga sõlmiti 2002. a ja kehtib 2005. aasta lõpuni.
Tulenevalt uuest jäätmeseadusest oleme kooskõlastatult Läänemaa Keskkonnateenistusega uuendamas Ragn-Sells AS vahelist lepingut selliselt, et oleks tagatud jäätmeseaduse arvestamine (veopiirkond, jäätmeliigid, veosagedus ja teenustasu määr). Materjal on meile juba esitatud. Novembri alguses loodame lepingu lisa allkirjastada.
Järgmise aasta lõpus tuleb meil korraldada uus konkurss jäätmevedaja leidmiseks alates 2006. a.

2. Linna jäätmekava koostamise eelduseks on maakondliku jäätmekava kinnitamine, mis peaks toimuma lähinädalatel. Oleme kuulutanud välja vähempakkumise linna jäätmekava koostamiseks. Praegu käivad läbirääkimised. Linna jäätmekava peaks valmima 2005. aasta kevadeks.
Linna jäätmehoolduseeskirja eelnõu väljatöötamine käib ja püüame selle esitada järgmisele volikogu istungile.
Jäätmeveo teenuse piirmäär sõltub läbirääkimistest jäätmevedajaga. Senini ei ole meil veel kokkulepet teenuse piirmäära osas. Ka selle esitame kinnitamiseks volikogule. Jäätmevaldajate registri koostamise algatasime juba k.a kevadel. Praegu tehakse tarkvaras viimaseid täiendusi- muudatusi andmebaasi reaalseks toimimiseks.
Eelnõu registri koostamiseks planeerime esitada 2004.a. viimasele volikogule.

3.	Pullapää prügila sulgemise kohta on toimunud viimasel ajal mitmeid nõupidamisi ja arutelusid. Vastavalt Läänemaa omavalitsuste esindajate, Läänemaa Keskkonnateenistuse ja Ragn-Sells-i vahelisele kokkuleppele toimub Pullapää prügila sulgemine prügilasse ladustatavate jäätmetelt võetava ladestusmaksu arvelt. Alates novembrikuust võetakse iga tonni jäätmete ladustamise eest lisamaksu 40 krooni. Arvestuslikult katavad selliselt kogutud vahendid Pullapää prügila sulgemiseks (jäätmete vastuvõtt lõpetatakse 31.12.2006) vajalikud omavahendid ja ülejäänu rahastab KIK.

4.	Loode-Eesti jäätmekeskuse arendamiseks telliti asukohtade valik. Leitud viiele asukohale on tellitud keskkonnamõjude hinnang. Töö peaks valmima k.a lõpuks.

5.	Läänemaa jäätmejaama rajamiseks taotles eestvedajana Haapsalu linnavalitsus lisavahendeid projekteerimiseks SA KIK kaudu ja need eraldati 2004. a. Tööd asukohavalikuks alustati septembris k.a AS Maves poolt. Vaatluse all on viis asukohta, millest üks asub Haapsalus ja teised Ridala vallas. Peale asukohavaliku ja keskkonnamõjude hindamise koostatakse detailplaneering.
Projekti valmimine on lepingujärgselt veebruar 2005.

6. Haapsalu Linnavalitsusel puudub praegu arvestus, milliseks kujuneks jäätmekäitluse teenustasu juhul, kui prügi ladestuskohaks oleks Jõelähtme või Paikuse prügila.
Siinjuures omab olulist tähtsust ka see, millise tasemeni jõuame piirkondliku jäätmejaama ekspluateerimisel (sorteerimine, taaskasutamiseks materjalide eraldamine). Mida väiksemaks kujunevad prügi kogused lõppladestuskohta viimiseks, seda soodsamaks kujuneb ka teenuse hind.
Loomulikult oleks meile kasulik konkureeriva Loode-Eesti prügila rajamine, mis ühelt poolt vähendaks veokaugust ja teisalt tekitaks konkurendi kahele suurprügilale.

7. Linnavalitsuse senine tegevus jäätmekäitluse vallas näitab seda, et oleme vabariigis esirinnas jäätmeveo korraldamisel. Samuti oleme prügimajade ja jäätmejaamade rajamisega teinud ära suure töö linnakodanike kasvatamisel ja sorteeritud jäätmeveoks ettevalmistamisel .Teatavasti on eelsorteeritud jäätmete vedu tunduvalt odavam tavaolmejäätmete veost.
Edaspidi jätkame uute prügimajade ehitamist. Samuti püüame forsseerida uue jäätmejaama rajamist. Seni suuname linna jäätmed Pullapää prügilasse.
Linna aktiivne osalemine Loode-Eesti Jäätmekäitluskeskuse AS tegevuses on samuti üheks eelduseks tulevikus jäätmekäitluse hinna madalal hoidmiseks.

Küsimused ettekandjale.
Arupärija, volikogu liige Sulev Vare (1). Kus need võimalikud kohad asuvad, kuhu soovitakse prügilad rajada?
Vastas T. Kallasvee. Uuringud selgitavad täpsemad kohad välja. Linnas Tööstuse tänava piirkond ei ole hea mõte. Pullapää pügila kõrval olev territoorium sobiks. Kolm võimalikku kohta asuvad kuskil metsade sees, ma ei oska täpsemalt vastata.

Rohkem täpsustavaid küsimusi arupärija ei esitanud.

OTSUSTATI:
Võtta linnapea vastus Sulev Vare arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna 2004. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja eelarve muutmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Palume volikogul võtta vastu Haapsalu linna 2004. a kolmas lisaeelarve summas 560 000 krooni, tulud-kulud tasakaalus vastavalt lisadele, samuti on vajalik muuta Haapsalu linna 2004. aasta eelarvet.

Lisaeelarve tulud
Riigilõivud (121). Eelarve planeerimisel ei arvestatud riigilõivude laekumisega. Jooksva aasta üheksa kuu tegelike laekumiste põhjal on võimalik prognoosida riigilõivude laekumiseks 180 000 krooni, mille ulatuses täiendatakse eelarve tulusid.

Mittetoodetud põhivarade müük (131.03). Eelarves esialgselt planeeritud varade müük oli 4800 000 krooni. Teise lisaeelarvega suurendati varade müüki 350 100 krooni võrra, seoses elamu Õhtu kallas 17a müügiga. Kolmanda lisaeelarvega kavandatakse varade müügi eelarvet suurendada 380 000 krooni seoses elamu Õhtu kallas 7 müügiga. Seega on planeeritav varade müük 2004. aastal 5530 100 krooni.

Käesoleva seisuga on kinnisvarade müügist laekunud 3528 472 krooni, autode müügist 78 762 krooni ja enampakkumiste osalustasudelt 53 900 krooni, kokku 3661 134 krooni. Eelarve on täitmata summas 1868 966 krooni.
Samas on volikogu poolt kinnitatud Lihula mnt 5 korteriomandite müük summas 1360 000 krooni ja Läänemaa Apteek AS aktsiate müük summas 1100 000 krooni. Nimetatud tehingutega ei ole veel jõutud lepingute sõlmimiseni ja rahade laekumiseni.

Lisaeelarve kulud. Linna teed ja tänavad (404.5.1.1)
Täiendavaid vahendeid summas 50 000 krooni kasutatakse Niine tänava lasteaia esise kõnnitee ja äärekivide remondiks ning muude teede täiendavaks parendamiseks.

Liikluskorralduse (404.5.1.2) kulusid vähendatakse seoses planeeritud tööde vähenemisega.

Üldmajanduslikud ja arendusprojektid (404.7.4) vähendatakse Üldplaneeringu kulusid summas 400 000, kuna esialgselt EKE Projektiga kavandatud leping üldplaneeringu koostamiseks tühistati ja lepingud uue koostööpartneriga kuuluvad tasumisele järgmisel eelarveaastal.
Geoinfosüsteemide arendamiseks kavandatud 75 000 krooni jääb kasutamata, kuna nimetatud projekti ei ole käesoleval aastal käivitatud.

Jäätmekäitlus, prügimajandus (405.1). Prügiveo kulusid vähendatakse 300 000 krooni võrra. Samas suurendatakse kalmistute hooldust (406.6.2) 150 000 krooni võrra ja haljastust (405.4) 150 000 krooni võrra. Kulude ümbertõstmine on tingitud sellest, et eelnevatel perioodidel kajastati prügiveo all ka kalmistutelt, haljasaladelt ning parkidest kogutud prügi vedu. Antud muudatus tagab kulude kajastamise vastavalt tegelikele kulukohtadele. Lisaks suurendatakse haljastuse kulueelarvet 50 000 krooni võrra täiendavalt pargiteedele tehtud kulutuste katteks seoses Haapsalu juubeliüritustega.

Elamumajanduse arendamine (406.1). Teise lisaeelarvega eraldati elamumajanduse arendamiseks 450 100 krooni, käesoleva lisaeelarvega planeeritakse suurendada vastavaid kulusid veel 380 000 krooni võrra. Seega on kokku 830 100 krooniga võimalik osaleda KredEx projektis.
KredEx projekti raames soetatakse munitsipaalomandisse kortereid arstidele, õpetajatele ja sundüürnikele. Eelarves kajastatud summa moodustab 50% projekti osalusest. Teise poole korterite maksumusest katab KredEx. Nimetatud projekti raames saavad aasta lõpuks oma spetsialiste majutada Läänemaa Haigla ja Haapsalu NRK kokku kahes korteris ning sundüürnike kasutusse antakse 6 korterit.

Kommunaalmajanduse muud kulud (406.2) on planeeritust 100 000 kr võrra suuremad seoses täiendavate kuludega juubeliüritustel ja linna kaunistamisel (lipud, reklaamtahvlid, linna nimesildid), samuti seoses osalemisega maakondliku kaardiserveri käivitamisel.
Tänavavalgustuse (406.4) kulude ettenägematu kasvu põhjustas vajadus vahetada välja rida avariiohtlike laternaid Väike-Liiva tänaval.

Sporditeenused, organisatsioonid (408.1.2) täiendati eelarve kulusid summas 250 000 krooni seoses vajadusega eraldada täiendavaid vahendeid Veekeskuse tegevuse toetuseks. Veekeskuse minimaalne täiendavate vahendite vajadus aasta lõpuni oleks 800 000 krooni. Linnavalitsuse reservfondist eraldati 250 000 krooni ning Haapsalu koolide õpilaste ujumistundide läbiviimiseks on veel vahendeid ca 250 000 krooni. Täiendavate vahendite vajadus on tingitud sellest, et eelarve koostamisel ei arvestatud õieti tegelike tulusid ja kulusid. Prognoos tehti 2003. aasta üheksa tegevuskuu põhjal ja osutus liialt optimistlikuks.

Kultuuriüritused (408.2.11). Seoses linna juubeliga suurenesid kulutused ürituste korraldamisele s.h sõpruslinnade delegatsioonide vastuvõtule. Samuti ei soosinud suhteliselt jahe suvi ürituste piletimüüki.
Haapsalu Linna Algkooli majandamiskulude eelarvet vähendati 22 000 krooni võrra seoses õpilaste tasuta toitlustamiseks eraldatud vahendite osalise ülejäägiga. Sama summa võrra suurendati Wiedemanni Gümnaasiumi majandamiskulusid õpilaste tasuta toitlustamiseks.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni liikme Kai Tennisbergi kaasettekannet.
Komisjoni ettepanek: lõpetada “Haapsalu linna 2004. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja eelarve muutmine” eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekute esitamiseks on aega üks tund.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
lõpetada “Haapsalu linna 2004. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja eelarve muutmine” eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
Muudatusettepanekud esitada hiljemalt kell 15.23.

Päevakorrapunkt nr 3

Sotsiaalteenuste võimaldamise üldise korra kehtestamine

KUULATI aselinnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Tulenevalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest on volikogu pädevuses korra kehtestamine sotsiaaltoetuste määramiseks ja maksmiseks ning sotsiaalteenuste võimaldamiseks elanikkonnale. Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord on linnavolikogu poolt 2003. a kehtestatud, kuid linnaelanikele linnaeelarvest võimaldatavate sotsiaalteenuste osas Haapsalu linnas siiani üldine kord ehk reeglistik puudub.

Haapsalu Linnavolikogu on kehtestanud korra elanikkonnale sotsiaalkorterite võimaldamiseks ning Haapsalu Linnavalitsus on kehtestanud korra koduteenuste osutamiseks, kuid eespool nimetatud teenused on ainult üks osa kõikidest täna linnaeelarvest võimaldatavatest teenustest.

Sotsiaalteenuste võimaldamise üldises korras fikseeritakse sotsiaalteenuste osutamisega seonduvad üldised põhimõtted, reguleeritakse sotsiaalteenuste taotlemise, teenusele suunamise, sotsiaalteenuste osutamise korraldamise ja finantseerimisega ning sotsiaalteenuste osutajate üle teostatava linna poolse järelvalvega seotud toiminguid. Sotsiaalteenuste võimaldamise üldise korra teises osas esitatakse Haapsalu linna eelarvest finantseeritavate sotsiaalteenuste loetelu ja lühikirjeldused teenuste liikide kaupa.
Palun nimetatud eelnõu võtta vastu määrusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Komisjon pidas maha mitu pikka väitlust. Konsulteerisime Haapsalu Puuetega Koja esindajaga.
Ettepanek linnavalitsusele: esitada edaspidi elanikkonda puudutavad eelnõud avalikule menetlusele.

Ettepanek volikogule: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 41 “Sotsiaalteenuste võimaldamise üldise korra kehtestamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Haapsalu Linnavolikogu 19.12.2003 määrusega nr 26 vastuvõetud “Haapsalu linna arengukava 2004-2009” muutmine ja uue redaktsiooni vastuvõtmine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
Vastavalt seadusele vaatab linnavolikogu iga aasta läbi ja võtab vastu otsuse arengukava muutmise kohta.

Linnavalitsus vaatas kriitilise pilguga läbi eelmisel aastal vastuvõetud arengukava ja leidis, et täna kehtiv arengukava on liialt üldsõnaline ning laialivalguv, mistõttu arengukavast on  vähe abi linnale oluliste arenguprojektide põhjendamisel ja investeeringutoetuste taotlemisel. Sellest tulenevalt on viidud arengukavas kirjeldatud tegevused konkreetsemaks, nimetades ära mitmed objektid ning tegevused nimeliselt, et oleks edaspidi võimalik koostada nende alusel nii osakondadele tööplaane kui algatada linnale olulisi arengu- ja investeeringuprojekte.

Kuna muudatused on mitmeski punktis põhimõttelised ning raske on tuua välja muudatusi konkreetsete punktide kaupa, on selguse huvides otstarbekas võtta arengukava vastu uues redaktsioonis. Olulisemad muudatused on arengukava uues redaktsioonis esitatud kaldkirjas.

Arvestades eelnevat teeb linnavalitsus volikogule ettepaneku muuta 19.12.2003. a vastuvõetud Haapsalu linna arengukava 2004-2009.
Teen ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Arengukava on linna elus kõike haarav, seetõttu arvan, et kõik komisjonid oleks pidanud linna arengukava projektiga tegelema.

Uute mõistete ja teemade lisamine on hea. Valmis see dokument ei saagi, sest elu muutub.

Haapsalu TÜ töötajate kollektiiv saatis rea ettepanekuid, kuid osa neist puudutas Ridala valla küsimusi, osalt oli formaat sobimatu. Mere kinnikasvamise küsimust ei saa lahendada linn kompetentsuse puudumise tõttu. Osa ettepanekuid oli ulmeline ja soovituslik (Väikesele Viigile tuuleveski).
Asjalik oli Läänemaa Muuseumi ettepanek, mille kommunaalkomisjon vormistas muudatusettepanekuks:

Lisada ptk “Strateegilised valikud - valitud valdkondade arengusuunad”
alajaotus “Kultuur ja sport” teemale “Kultuurielu süsteemne ja koordineeritud arendamine” viimase punktina:
“Koostöös Läänemaa Muuseumiga arendada välja Ilon Wiklandi muuseum”.

Linnavalitsuse seisukoht oli arvestada ettepanekut täielikult.

Ettepanek volikogule: toetada eelnõud koos muudatusega ja võtta vastu määrusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepaneku hääletamisele panemist ei nõutud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud koos juhtivkomisjoni poolt esitatud muudatusettepaneku sisseviimisega.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 42 “Haapsalu Linnavolikogu 19.12.2003 määrusega nr 26 vastuvõetud “Haapsalu linna arengukava 2004-2009” muutmine ja uue redaktsiooni vastuvõtmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Loa andmine Raudteejaama hoone turvaseadmete liisimiseks

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Linnavalitsus koostöös Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusega viis lõpule 1,2 milj krooni maksnud projekti, mille tulemusena muudeti turistidele atraktiivsemaks Raudteejaama hoone ja korrastati Raudteemuuseumi eksponaate. Projekti sisse ei mahtunud jaamahoone tuletõrje- ja valvesignalisatsiooni täiustamine. Arvestades eelmisel ja käesoleval aastal korraldatud mitmeid vandalismiakte, mille tulemusena lõhuti kümneid aknaid jaamahoones ning veduritel, vajab turvasüsteem täiustamist. Koostatud projekti kohaselt maksab turvasüsteemide ehitus koos vajalike seadmete ja turvakaameratega maksimaalselt 250 000 krooni. Läbirääkimistel erinevate pakkujatega on selgunud, et ollakse valmis pakkuma täislahendusi koos järelmaksuvõimalusega. Seadmete paigaldamise omaosalusena eraldas Linnavalitsus reservfondist 50 000 krooni.

Eeltoodust lähtuvalt teeme ettepaneku soetada raudteejaama hoonele tuletõrje- ja turvasignalisatsioon liisingu tingimustel.
Palun eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni liikme Kai Tennisbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 142 “Loa andmine Raudteejaama hoone turvaseadmete liisimiseks” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Vara võõrandamine (Ranna tee 2a, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linnale kuuluv hoonestamata kinnistu Ranna tee 2a asub Paralepa ranna vahetus läheduses. Põhjaosas on ala lage, lõunaosas asuvad üksikud männid. Diagonaalselt läbib krunti pinnasekattega tee. Kinnistu piirneb idast Fra Mare tervisekeskusega, läänest Paralepa ranna külastajatele mõeldud parklaga. Naaberkrundil on olemas elekter, vee- ja kanalitrassid.
Ranna tee 2a kinnistuga piirneva tervisekeskuse Fra Mare omanikuks on AS Heal. Eelnimetatud ettevõte on esitanud Linnavalitsusele taotluse, milles soovitakse osta linnalt naaberkinnistut, eesmärgiga laiendada äritegevust.

Haapsalu Linnavolikogu poolt kinnitatud detailplaneeringu kohaselt on võimalik kinnistu hoonestada rajades sellele tervisekeskuse. Arvestades linna traditsioonilise ettevõtluse arengu soodustamist, teeme ettepaneku võimaldada AS-il Heal osta linnale kuuluv kinnistu kinnisvaraeksperdi poolt hinnatud turuväärtuses.
Palun eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 143 “Vara võõrandamine (Ranna tee 2a, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Detailplaneeringu kehtestamine (Kastani tn 9 ja Kastani, Kuuse, Vahtra tänavate vaheline ala)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeeringu algatamise ettepaneku tegi Haapsalu Väikelastekodu eesmärgiga kavandada väikelastekodu kompleksi laiendamist võimaldav uus krunt.

Kastani 9 ja Vahtra tänava vahelisele alale on planeeritud 6250 m2 suurune ühiskondlike hoonete maa krunt noortekodu rajamiseks, mille võib hiljem vastavalt vajadusele liita Kastani 9 krundiga. Uuele krundile on lubatud ehitada kaks kuni 8,5 m kõrgust hoonet. Hooned peavad moodustama arhitektuurselt ühtse hoonetekompleksi väikelastekodu olemasoleva hoonega.
Väljaspool Kastani 9 väikelastekodu kasutuses olev aiaga piiratud 460 m2 suurune maatükk (Kastani 9b) on planeeritud liita väikelastekodu krundiga.

Kuuse tänava äärde on planeeritud kolm ca 1500 m2 suurust väikeelamukrunti. Kruntide hoonestamisel tuleb säilitada  vähemalt 30% olemasolevast kõrghaljastusest.

Planeeringu alale on haljasalana kavandatud ca 6800 m2 suurune üldmaa krunt.
Kruntide tänavaäärsed piirid on planeeritud arvestusega, et tänavate servadesse saaks välja ehitada kõnniteed ja jalgrattateed. Juurdepääsuteed Kuuse 26 ja 28 kruntidele on kavandatud läbi üldmaa krundi.

Planeering on nõuete kohaselt kooskõlastatud, avalikustatud ja läbinud maavanema järelevalve.

Teen ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 144 “Detailplaneeringu kehtestamine (Kastani tn 9 ja Kastani, Kuuse, Vahtra tänavate vaheline ala)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kiltsi tee 2 krunt ja Lao tänava äärne ala, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeeringu algatamise ettepaneku tegija on Kiltsi tee 2 kinnistu omanik Unilink Partners OÜ. Planeeritav ala asub Kiltsi tee, Ungru tee ja Paralepa puhkeala vahel. Maa-alal asuvad Kiltsi tee 2 ja Lao 3 kinnistud sihtotstarbega tootmismaa, kaarhall (vallasasi) aadressiga Lao 1, raudteeharu maa. Ülejäänud ala on maareformi läbimata riigimaa, põhiliselt võsa ja männik. Endise teraviljakombinaadi hooned on osaliselt lammutatud.

Planeeringu eesmärk on Kiltsi tee 2 ümberplaneerimine kuni kolmekorruseliste elamutega korterelamumaaks. Ülejäänud ala tuleb kruntida ja määrata ehitusõigus ja hoonestustingimused, mis sobiksid elamute ja puhkeala naabrusse.

Maa-alal kehtivad mitmed piirangud: ehituskeeluala 50 m Asuküla peakraavist (nn Jaama oja), 30 m raudteekaitsetsoon. Planeeringuga saab teha ettepaneku vähendada piirangualasid.

Algatava planeeringuga saab teha ettepaneku muuta üldplaanina kehtivat RPI Eesti Projekti 1987 tööd nr A 1104-85/87 “Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur”, mille kohaselt oli antud alale ette nähtud asukohad kahele raudteeharule ja ühele ühiskondlikule hoonele.

Teen ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi tööst võtab osa Jaak Kanepi, saalis osaleb 15 volikogu liiget

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 145 “Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kiltsi tee 2 krunt ja Lao tänava äärne ala, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Kinnistutele aadresside määramine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Läbi vaadanud kinnistu Sadama 36b omaniku Silvi Männiku avalduse, milles omanik soovib muuta olemasolevat kinnistu aadressi ning kuna kinnistul asub kaks elamut, siis saada ka mõlemale elamule aadressid. Linnavalitsus tuvastas, et Sadama tänava kolme viimase paarisarvulise katastriüksuse aadressid ei ole loogilises järjestuses, on eksitav (Sadama 36a, Sadama 36 ja Sadama 36b) ja antud juhul oleks otstarbekas korrastada kolme kinnistu aadressid.

Linnavalitsus on teatanud kinnistute Sadama 36a ja Sadama 36 omanikele kavatsusest muuta nende omandis olevate kinnistute aadresse. Omanikud on andnud linnavalitsusele vastava nõusoleku. Aadressi määramise eelteade on ilmunud ajalehes Lääne Elu.

Kuna tegemist on planeeringust mittetulenevate aadresside muutmisega, siis on määramine linnavolikogu pädevuses. Asendiplaan lisatud.

Palun käesolev eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 146 “Kinnistutele aadresside määramine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Ettepaneku tegemine Ridala Vallavolikogule ühiste töörühmade moodustamiseks

KUULATI volikogu liikme Andres Ammase ettekannet.
Eelnõu eesmärk on alustada Ridala vallavolikogu ja –valitsusega konkreetset koostööd Haapsalu linna ja Ridala valla võimaliku ühinemise plusside ja miinuste, võimaluste ja ohtude läbiarutamiseks.

Eelnõu esitajate arvates ei ole eelnõus otstarbekas üksikasjadesse laskuda. Kui Ridala vallavolikogu nõustub Haapsalu linnavolikogu ettepanekuga, on võimalik koos täpsustada töörühmade temaatikat, koosseise, töö korda ja tähtaegu.

Kui töörühmade töö tulemus annab mõlema poole arvates ühinemisele positiivse hinnangu, on võimalik esitada vastastikku juba konkreetne ettepanek haldusterritoriaalse korralduse muutmiseks ja sõlmida ühinemisleping.

Seaduse kohaselt peavad liituvad valla- ja linnavalitsused tagama vajalike uuringute tegemise, läbirääkimise protsessi läbipaistvuse ja avalikustamise, valla ja linna elanike arvamuse väljaselgitamise. Volikogud langetavad otsuse pärast kõigi nende küsimuste lahendamist.

Ühinemislepingus sätestatakse tekkiva omavalitsusüksuse nimi, staatus, sümboolika kasutamine; õigusaktide ja arengukavade kehtivus; ametiasutuste struktuuridega seotud küsimused; mitmesuguste organisatsiooniliste ja varalisi kohustusi ja õigusi käsitlevate küsimuste lahendamine jm küsimused. Ühinemislepingule lisatakse ühinevate omavalitsuse majandusaasta auditeeritud aruanded, kaart jm lisad. Leping pannakse koos lisadega välja avalikkusele tutvumiseks ja kinnitatakse volikogude otsusega.

Ühinevad volikogud peavad vajalikud otsused koos nõutava dokumentatsiooniga esitama maavanemale hiljemalt kuus kuud enne volikogu korraliste valimiste päeva.

Valimisringkondade ja –jaoskondade moodustamist ning volikogu liikmete arvu käsitlevad otsused võetakse vastu kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusega sätestatud korras.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Sulev Vare. Riik on lubanud premeerida ühinenud valdasid ühinemisel 500 krooniga elaniku kohta? Kas see summa on vähenemas?
Vastas A. Ammas. Kuni 1. jaanuarini 2006 kehtib 500 kroonine preemiasumma. Seejärel hakkab preemiasumma vähenema: 1. jaanuar 206 kuni 1. jaanuar 2007 saab ühinemisel 75% 500st kroonist ja edaspidi juba 50% 500st kroonist.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Sisuliselt teeb eelnõu ettepaneku rääkida sel teemal, sest rääkimisest on alati kasu lahendite leidmiseks.
Ettepanek volikogule: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI linnapea Teet Kallasvee kaasettekannet.
Kui täna inimeste käest küsida, siis on Ridala vallaga ühinemisele nii toetajaid, kui ka neid, kes arvavad, et see ei ole kasulik. Suur osa aga ka neid, kes täna ei oska oma seisukohta võtta. Esitan mõned seisukohad, mis kujunesid linna ja Ridala valla esindajate omavahelistel kokkusaamistel.
Varasematel liitujatel Raplamaal, samuti Kohilas, tuli esile kartus, et ääremaa jääb veelgi enam ääremaaks ja sealsed elanikud on juba praegu sotsiaalselt keerulisemas olukorras. Kuid ühinenud vallajuhtidele tuli üllatusena, et keskustes hästi väljaarenenud sotsiaalhoolekanne laienes nüüd täies mahus ka äärealade elanikele. Seega ühinemisel nõrgana tunduv muutus uues olukorras hoopis tugevuseks.
Ühinemisest on abi linna sotsiaalmaja rekonstrueerimisel. Sotsiaalmaja teenuste pakett on vaja lähiajal oluliselt muuta, sest see ei ole ühegi abiprogrammipoolt rahastamiskõlbulik.

Hariduses on olukord suhteliselt selge. Praegu kasutab Ridala vald linna hüvesid, tõsi küll – makstes tasaarvelduse korras osalemistasusid. Kahjuks katavad need ainult otsesed kulud. Kapitalikulu jm kulud jäävad katteta. 
Probleem oli ka lasteaiaga. Ridala vald oli tegemas oma lasteaeda ja see oleks tähendanud linnale ühe lasteaia kadumist. Hea, et läbirääkimised lõppesid otsusega jätta esialgu olukord endiseks.

Kultuuri-spordi osas ei osanud midagi esile tuua. Kiideva-Puise aktiivne seltsi- ja külaelu annaksid eeskuju ja lisaväärtust ka linnale.

Ettevõtluse arendamiseks linnas sisuliselt maad ei ole, mida ei saa öelda aga Ridala valla kohta.

Ühine mure on meil vallaga Pullapää prügila sulgemine ja jäätmekäitluskeskuse loomine. Prügila sulgemine on Ridala valla suur probleem, on kartus üksi jääda. Oleme Ridalat toetanud, et ka teised vallad lisanduksid probleemi lahendamisele. Linna põhiprobleem on jäätmekäitluskeskuse loomine, sest linn toodab põhilise osa maakonna jäätmetest.

Suurte majandusprojektide elluviimine on ehk probleemiks, sest oluliselt lihtsam ja otstarbekam on seda teha omavalitsuse siseselt.
Küsimärgiks kujuneb kindlasti linnas kehtiv müügimaks. Erinev on ka maamaks linnas ja vallas. Eelarveid vaadeldes – kodanike arv suhtes eelarvemahtu ja laenukoormusse – on suhe meil mõlemal suhteliselt samas suurusjärgus. Täna on Ridala laenukoormus väike, kuid arvestades lähiaja muutusi Ridala kooli rekonstrueerimise ja Matsalu alamvesikonna vee ja kanalisatsiooniprojekti omaosaluste lahendamisel, siis Ridala valla laenukoormus tõuseb eelarves samale tasemele kodaniku kohta, mis on täna linnas.

Valla ja linna piir on täna kunstlik. Teed, tänavavalgustus, ühine vee- ja kanalisatsioon on küsimused, mida oleme sunnitud käsitlema ühiselt.

Valitsemise seisukohalt on kodanike arvamus, et ühinemisel väheneb omavalitsuse töötajate arv poole võrra saades kokkuhoiu. Rapla ja Kohila kogemuste põhjal sellist efekti ei tule. Pigem koormused kasvavad, seda eriti juriidilise poole pealt. Ametnikud saavad konkreetsemad ja kitsamad töövaldkonnad.

Hirm on, et valla hääl jääb nõrgemaks, kuid see on läbirääkimiste küsimus. Reguleerida saab seda läbi valimisringkondade ja läbi mandaatide arvu volikogusse.

Ei saa üle ega ümber meie mõlema ajaloolistest nimedest. Küsimus on riiklikul tasemel lahendamata.

On kerkinud üles ka maakonna tasakaalu küsimus. Mida rohkem kaasame küsimuse arutellu osapooli, seda objektiivsema informatsiooni me saame.

Rapla vallajuhtide hinnang oli, et liitumisel esines raskusi ja oli ka tagasilööke, millest tänaseks on saadud üle. Kohilale tundub kõik toimunu olevat nii ammu, et ei osata enam mäletada ettetulnud raskusi.
Pean vajalikuks teha Ridala Vallavolikogule ettepanek ühiste töörühmade moodustamiseks.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 9 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 147 “Ettepaneku tegemine Ridala Vallavolikogule ühiste töörühmade moodustamiseks” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Haapsalu linna 2004. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja eelarve muutmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Muudatusettepanekuid ei laekunud. Palun kinnitada eelnõu esitatud kujul ja võtta vastu määrusena.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimees Jaak Kanepi kaasettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Ettepanek: lõpetada eelnõu teine lugemine ja panna esitatud kujul lõpphääletusele. Palume võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani lõpphääletusele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 43 “Haapsalu linna 2004. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja eelarve muutmine” (protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees