NELJANDA KOOSSEISU

MÄÄRUS

Haapsalu,								29. oktoober 2004 nr 41

Sotsiaalteenuste võimaldamise
üldise korra kehtestamine

Juhindudes sotsiaalhoolekande seaduse §-dest 10, 11, 12, 13, 14, 15 ja 16, § 24 lg 1, §-dest 26, 27, 28, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ja 2, § 22 lg 1 p 5, § 23, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 5, § 62 ning haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu määrab:

1.	Kehtestada “Sotsiaalteenuste võimaldamise üldine kord” (lisatud).

2.	Määrus teha teatavaks aselinnapea Ingrid Danilovile, sotsiaal- ja tervishoiuosakonna juhataja Eve Lemmsalule määruse koopia üleandmisega allkirja vastu ning Haapsalu Sotsiaalmaja direktor Kaja Rootarele (Kastani 7, 90508 Haapsalu) määruse koopia saatmisega posti teel.

3.	Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist.

4.	Määrus avalikustada väljapanekuga Haapsalu Linnavolikogu Kantseleis.

Andres Ammas
Volikogu esimees

Lisa
Haapsalu Linnavolikogu
							29.10.2004 määrusele nr 41

SOTSIAALTEENUSTE VÕIMALDAMISE ÜLDINE
KORD

I ÜLDSÄTTED

1.	Sotsiaalteenuste võimaldamise üldine kord sätestab kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja sotsiaalhoolekande seaduse alusel Haapsalu linnaeelarvest linnaelanikele sotsiaalteenuste võimaldamise üldised tingimused ja korra ning esitab võimaldatavate sotsiaalteenuste loetelu.

2.	Käesolevas korras kasutatakse mõisteid alljärgnevas tähenduses:
1)	toimetulek on isiku või perekonna füüsiline või psühhosotsiaalne võime igapäevases elus toime tulla;
2)	sotsiaalteenus on isiku või perekonna toimetulekut soodustav mitterahaline toetus;
3)	rehabilitatsiooniplaan on rehabilitatsiooniasutuses isiku või tema seadusliku esindaja aktiivsel osalemisel koostatud kirjalik dokument, milles antakse hinnang isiku tegevusvõimele, kõrvalabi, juhendamise või järelvalve vajadusele ning tuuakse ära isiku iseseisvaks toimetulekuks ja sotsiaalseks integreerumiseks vajalikud tegevused;
4)	hooldusplaan on isiku või tema seadusliku esindaja osalemisel koostatud kirjalik dokument , milles antakse hinnang isiku tervislikule seisundile ja kõrvalabi vajadusele ning määratakse kindlaks toimingud isiku toimetulekuvõime toetamiseks ja säilitamiseks;
5)	tegevuskava on spetsialisti poolt ja isiku aktiivsel osalemisel koostatud kirjalik dokument isiku sotsiaalseks rehabiliteerimiseks eesmärgiga parendada isiku toimetulekuvõimet ja resotsialiseerida teda kogukonda.

3.	Sotsiaalteenuste elanikkonnale võimaldamise eesmärgiks on aidata kaasa linnaelanike toimetulekuvõime toetamisele ning nende elukvaliteedi säilimisele.

4.	Sotsiaalteenuseid võib vajadusel võimaldada kombineeritult rahalise toetuse ning loonuselise abi andmisega.

5.	Käesoleva korraga reguleeritakse sotsiaalteenuseid vajavatele isikutele hooldus-, eluaseme- ja rehabiliteerimisteenuste ning muude tugiteenuste osutamist. Nõustamisteenuste võimaldamist elanikkonnale reguleeritakse Haapsalu Linnavalitsuse korraldusega.

6.	Käesolevast korrast lähtuvalt sätestatakse Haapsalu linna poolt elanikkonnale võimaldatava konkreetsete sotsiaalteenuste miinimumnõuded, teenuste osutamise tingimused ja korrad ning teenuste eest tasu võtmise määrad Haapsalu Linnavalitsuse korraldusega.

7.	Käesolevast korrast Haapsalu Linnavalitsusele ja linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonnale tulenevad ülesanded võib linnavalitsuse hallatava asutuse Haapsalu Sotsiaalmaja poolt osutatavate teenuste osas delegeerida Haapsalu Linnavalitsuse korraldusega Haapsalu Sotsiaalmaja direktorile.

II SOTSIAALTEENUSTE VÕIMALDAMISE ALUSED

8.	Sotsiaalteenuste võimaldamisel võetakse aluseks isiku tegelik toimetulekuvõime ning sellest tulenevalt kõrvalabi vajaduse ulatus. Rehabilitatsiooniplaani olemasolu korral osutatakse isikule sotsiaalteenuseid rehabilitatsiooniplaanist lähtuvalt.

9.	Isiku toimetulekuvõimet ja abivajadust hinnatakse vastava ala sotsiaaltöö spetsialisti poolt kasutades selleks olemasolevaid hindamismetoodikaid ning kaasates vajadusel perearsti, eriarsti või teisi spetsialiste. Püsivalt sotsiaalteenuseid vajavate isikute toimetulekuvõime hindamine viiakse läbi perioodiliselt vähemalt sagedusega üks kord aastas eesmärgiga võimaldada isikule tema seisundile enam sobivaid ja toimetulekuvõimet säilitavaid sotsiaalteenuseid. Sotsiaalteenuste sihipärasemaks osutamiseks ja abivajava isiku tulemuslikumaks abistamiseks koostatakse isikule hooldus- või tegevuskava.

10.	Sotsiaalteenuseid osutatakse abivajavale isikule järjestatud teenuste süsteemi põhimõttel, mille kohaselt iga järgmist teenust osutatakse isikule vaid juhul, kui eelmise teenusega ei saa inimese vajadusi enam rahuldada või kui inimene ei ole suuteline seda teenust kasutama.

11.	Sotsiaalteenuseid osutatakse isikule lähtudes üldjuhul isiku tavapärasest elustandardist ja –tingimustest.

III SOTSIAALTEENUSE TAOTLEMINE

12.	Sotsiaalteenuseid on õigustatud taotlema Haapsalu linnas alaliselt elav isik, kes on kantud Eesti rahvastikuregistrisse Haapsalu linna elanikuna ning kelle igapäevane toimetulekuvõime on mingi teguri tõttu häiritud ja ta vajab toimetulemiseks kõrvalabi.

13.	Sotsiaalteenuse võimaldamist isikule võib taotleda sotsiaalteenuseid vajava isiku huvides ka temale määratud eestkostja või hooldaja või muu isik, kellel on andmeid abivajava isiku kohta, samuti ametiisikud, kellel on seadusest tulenevalt abivajajast teatamise kohustus.

14.	Sotsiaalteenuse taotlemiseks esitab taotleja avalduse Haapsalu Linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonnale. Taotluses märgitakse ära taotleja nimi, isikukood, elukoht, andmed perekonna koosseisu ja sissetulekute kohta ning teenuse taotlemise põhjus.

15.	Sotsiaal- ja tervishoiuosakond registreerib taotluse ning teeb vajaduse korral sotsiaalteenuse taotleja juurde esmase kodukülastuse, mille käigus koostab akti taotleja materiaalsest ja sotsiaalsest olukorrast. Sotsiaal- ja tervishoiuosakond võib kodukülastusse kaasata ka teisi erialaspetsialiste.

IV SOTSIAALTEENUSELE SUUNAMINE

16.	Sotsiaal- ja tervishoiuosakond edastab sotsiaalteenuse taotluse koos esmase kodukülastuse aktiga linnavalitsuse sotsiaalkomisjonile, kes teeb hiljemalt 30 päeva jooksul arvates taotluse saamise päevast teenuse võimaldamise ja teenusele suunamise osas otsuse. Teenuse võimaldamisel isikule võetakse arvesse isiku tervislikku seisundit, iseseisva toimetuleku võimet, vajaliku teenuse olemasolu konkreetsele isikule ning muud isiku ja tema juhtumiga seotud asjaolusid.

17.	Sotsiaalkomisjoni koosoleku protokoll esitatakse kinnitamiseks linnavalitsusele. Linnavalitsus kinnitab sotsiaalkomisjoni otsuse oma korraldusega.

18.	Erandkorras võib isiku suunata teenusele sotsiaal- ja tervishoiuosakonna juhataja otsuse alusel erakorralise suunamiskirjaga kuni sotsiaalkomisjoni korralise koosoleku toimumiseni. Erandkorraks loetakse juhtu, kus isik vajab oma tervisliku seisundi või teda ähvardava ohu või elatusvahendite puudumise tõttu kiirelt teenusele suunamist või vältimatut abi.

19.	Teenuse vajaduse ja vajaliku teenuse ulatuse ning teenuse osutamise sageduse üle otsustamisel võib sotsiaalkomisjon kaasata oma töösse teiste erialade spetsialiste või küsida neilt eksperthinnanguid ja arvamusi, samuti võib teenuse vajaduse täpsustamiseks kaasata ka teenuse osutaja.

20.	Vältimatut abi vajavatele isikutele osutatakse teenus koheselt, kuid esimesel võimalusel teatab teenuse osutaja abivajavast isikust isiku eestkosteasutusele (kohalikule omavalitsusele) või sotsiaaltöötajale või isiku seaduslikule esindajale. Juhul kui vältimatut abi vajanud isikust ei ole võimalik teavitada kohalikku omavalitsust või sotsiaaltöötajat või isiku seaduslikku esindajat, teatatakse isikust Lääne Politseiprefektuuri Haapsalu osakonna korrapidajale.

21.	Edasine teenuse osutamine vältimatut abi vajanud isikule toimub kokkuleppel isiku elukohajärgse kohaliku omavalitsuse või sotsiaaltöötajaga.

V SOTSIAALTEENUSTE OSUTAMISE KORRALDAMINE

22.	Sotsiaalteenuseid võib isikule osutada kohaliku omavalitsuse struktuuriüksus või hallatav asutus, maavalitsuse hallatav asutus, mittetulundusühing, sihtasutus või juriidilisest või füüsilisest isikust ettevõtja.

23.	Sotsiaalteenuste osas, mida ei osutata linnavalitsuse struktuuriüksuste ja hallatavate asutuste ega maavalitsuse hallatavate asutuste poolt, korraldatakse teenuste osutajate leidmiseks seadusandlusest lähtuvalt avalik konkurss. Teenuse osutajatele esitatavad nõuded teenuse sisu ja hinna osas määratakse kindlaks konkursitingimustega. Konkursi võitnud teenuse osutaja ja linnavalitsuse vahel sõlmitakse sotsiaalteenuse osutamiseks leping.

24.	Sotsiaalteenuse osutamise aluseks isikule on sotsiaalteenust vajava isiku ja sotsiaalteenuse osutaja vaheline kahepoolne leping. Tulenevalt asjaoludest võib olla lepingus kolmandaks osapooleks teenust saava isiku seadusjärgsed ülalpidajad, konkreetselt teenust osutav sotsiaalhooldaja või muu teenust osutav spetsialist. Teistest omavalitsusüksustest pärit isikute korral on lepingu osapooleks ka teenuse saaja elukohajärgne kohalik omavalitus.

25.	Lepingus sätestatakse isikule osutatava teenuse sisu, teenuse toimingute ulatus ja osutamise sagedus, samuti teenuse eest tasumisega seotud asjaolud, mida ei käsitleta käesolevas korras.

26.	Erandkorras ja juhtumiga seotud asjaoludest tulenevalt võib sotsiaalkomisjoni otsuse alusel osutada isikule talle hädavajalikku sotsiaalteenust ka ilma isiku ja sotsiaalteenuse osutaja vahel lepingut sõlmimata.

VI SOTSIAALTEENUSE HIND JA TEENUSE EEST TASUMINE

27.	Sotsiaalteenusele kehtestab hinna teenuse osutaja, Haapsalu Linnavalitsuse ja linnavalitsuse hallatavate asutuste poolt osutatavatele teenustele kehtestab hinna linnavalitsus teenust osutava struktuuriüksuse juhi põhjendatud ettepanekul.

28.	Sotsiaalteenuse eest tasu võtmisel võetakse arvesse teenust saava isiku sissetulekuid, seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu ja nende sisetulekuid, teenuse kasutamise põhjust ning muid juhtumiga seotud asjaolusid. Otsuse sotsiaalteenust saavalt isikult tasu võtmise määra kohta teeb linnavalitsuse sotsiaalkomisjon.

29.	Linna poolt osutatavad sotsiaalteenused on teiste kohalike omavalitsuste elanikele tasulised. Teises omavalitsusüksuses rahvastikuregistrisse kantud isikute sattumisel linna poolt osutatavatele teenustele teavitatakse teenuse hinnast esimesel võimalusel isiku elukohajärgset omavalitsust. Teenuse eest tasumine toimub arve esitamisel ülekande korras.

VII JÄRELVALVE

30.	Sotsiaalteenuse nõuetele vastavust jälgib ja sotsiaalteenuseid saavate isikute kaebusi lahendab linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakond kaasates vajaduse korral vastava teenuse ala asjatundjaid. Teenusenõuete rikkumise korral esitab sotsiaal- ja tervishoiuosakond pretensiooni teenuse osutajale ühe tööpäeva jooksul arvestades puuduse ilmsikstulekut.

31.	Sotsiaal- ja tervishoiuosakond kontrollib sotsiaalteenuse osutaja juuresolekul pretensioonide õigustatust ning teeb sotsiaalteenuse osutajale ettekirjutise puuduste kõrvaldamiseks.

32.	Tõsiste puuduste korral osutatavate teenuste kvaliteedis võib sotsiaal- ja tervishoiuosakond teha ettepaneku linnavalitsusele sotsiaalteenuse osutajaga leping lõpetada.

33.	Sotsiaalteenuste osutajad esitavad sotsiaal- ja tervishoiuosakonnale aruanded linnaelanikele võimaldatud sotsiaalteenustest sagedusega üks kord kvartalis. Aruande vormi kinnitab Haapsalu Linnavalitsus oma korraldusega.

VIII LINNAEELARVEST ELANIKKONNALE VÕIMALDATAVAD SOTSIAAL-TEENUSED

34.	Nõustamisteenused
34.1. Sotsiaalnõustamine on isikule vajaliku teabe andmine sotsiaalsetest õigustest ja seaduslike huvide kaitsmise võimalustest ning abistamine konkreetsete sotsiaalsete probleemide lahendamisel edaspidise toimetuleku soodustamiseks. Sotsiaalnõustamist võimaldatakse toimetulekuraskustes peredele, puuetega isikutele, töötutele, kinnipidamiskohtadest vabanenud isikutele jne.
34.2. Psühholoogiline nõustamine on isiku või tema pere mitmesuguses vormis abistamine tema eluprobleemide ja konfliktide lahendamiseks, kohanemisvõime parandamiseks ja isiksuse arendamisvõimaluste väljaselgitamiseks. Põhiliseks abistamise viisiks on psühholoogiline vestlus, mille abil leiab aset isiku või tema pere probleemi selgitamine võimalike sobivate lahendusviiside leidmiseks. Psühholoogilise nõustamise teenust osutatakse lastele, peredele, puuetega isikutele, töötutele jne.
34.3. Õigusabialane nõustamine on isiku või tema pere esmane nõustamine õigusprobleemide korral ning nende lahendamiseks vajalike tsiviilõiguslike toimingute teostamiseks. Õigusabi alast nõustamist võimaldatakse majanduslikult vähekindlustatud isikutele ja peredele.
34.4. Võlanõustamine on isiku või tema pere nõustamine juhul, kui võlgnevus on muutunud probleemiks, mida ei suudeta iseseisvalt lahendada. Võlanõustamist võimaldatakse majanduslikult vähekindlustatud isikutele ja peredele. Võlanõustamine sotsiaalteenusena ei laiene ettevõtlus-, äri- või kinnisvaravõlgadega isikutele.

35. Eluasemeteenused
35.1. Sotsiaalkorteri üürimine on eluasemeteenuse osutamine isikule või perekonnale, kes ise ei ole suuteline ja võimeline seda endale või oma perekonnale tagama. Sotsiaalkorterite andmise ja kasutamise kord on kehtestatud Haapsalu Linnavolikogu määrusega.
35.2. Varjupaigateenus on ajutise abi osutamine vanemliku hoolitsuseta jäänud lastele, ohtu sattunud lastele ja nende vanematele ning erinevatel põhjustel ilma eluasemeta jäänud isikutele. Tulenevalt vajadusest osutatakse varjupaigateenust koos teiste sotsiaalteenustega, enamasti sotsiaalse rehabilitatsiooni või nõustamisteenusega.

36. Kodu- ja hooldusteenused 
36.1. Koduhooldus on vähenenud toimetulekuvõimega isiku abistamine koduste ja isikliku eluga seotud igapäevatoimingute sooritamisel, sh vajadusel ka füüsilist kontakti nõudvate isiklikuks eluks vajalike toimingute sooritamisel. Koduhooldus on pikaajaline ja toetava iseloomuga teenus, mille pidev osutamine on vajalik selleks, et hooldust vajav isik saaks jätkuvalt elada edasi oma kodus. Teenust võimaldatakse eakatele, puudega isikutele, sh ka puudega lapsega perele ning töövõimekaotusega isikutele.
36.2.	Praktilise pereabi teenus on väheste toimetulekuoskustega perede ja lastekodust elluastuvate noorte abistamine igapäevaeluks vajalike oskuste omandamiseks ning iseseisvalt toimetulemiseks.
36.3. Hooldamine perekonnas on isiku isiklik abistamine ehk hooldamine sobivas perekonnas, kelle liikmete hulka ta ei kuulu. Hooldamine perekonnas on toetava iseloomuga teenus, mida osutatakse vanema hoolitsuseta lastele, üksielavatele eakatele ning puudega isikutele juhul, kui hooldust vajav isik ei ole enam suuteline või puudub võimalus koduhooldusteenuse kasutamiseks.
36.4.	Hooldamine hoolekandeasutuses on ööpäevaringselt hooldusteenuse osutamine isikutele, kes erivajaduse või sotsiaalse olukorra tõttu ei ole suutelised iseseisvalt elama, sest nad vajavad ööpäevaringselt hooldamist ja abistamist. Samuti ei ole nende toimetulekut võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste või muu abi osutamisega. Teenust osutatakse üksikutele eakatele ning raske või sügava puudega täiskasvanud isikutele.
36.5.	Hooldamise ja päevategevuse teenus on kodus elava ning vanema avalduse alusel ajutiselt puuetega laste hoolekandeasutusse paigutatud raske või sügava puudega lapsele hooldus- ja rehabilitatsiooniteenuste võimaldamine lapsele koostatud rehabilitatsiooniplaanist lähtuvalt.
36.6.	Igapäevaelu toetamise teenus on kodus elavate psüühilise erivajadusega isikute toetamine, juhendamine ning vaba aja sisustamine eesmärgiga arendada nende oskusi igapäevaeluga parimal viisil toimetulemiseks.

37. Rehabiliteerimisteenused
Sotsiaalse rehabilitatsiooni teenus on isiku või perekonna kompleksne ja süsteemne abistamine, õpetamine, juhendamine ja toetamine isiku või perekonna probleemide leevendamiseks ja lahendamiseks ning iseseisvalt toimetulemise soodustamiseks. Teenust osutatakse probleemidega lastele ja peredele, tööturul väikese konkurentsivõimega isikutele, kinnipidamiskohtadest vabanenud isikutele. Rehabilitatsiooniteenuse osutamise aluseks on spetsialisti poolt isiku aktiivsel osavõtul koostatud tegevuskava.

38. Muud toetavad teenused
38.1. Invatransporditeenus on sügava või raske puudega isiku, kes oma puudest tingituna ei saa kasutada ühistransporti, soodustingimustel transportimine kooli või ravile ning abistamine isiklikel asjaajamistel.
38.2. Isikliku abistaja teenus on raske ja sügava liikumis- või nägemispuudega isiku abistamine igapäevaelu toimingutes, mida ta ei ole võimeline iseseisvalt sooritama. Teenuse osutamise eesmärgiks on võimaldada puudega isikul osaleda ühiskonnaelus võrdväärselt teistega ning elada täisväärtuslikku elu. Raske ja sügava puudega lastele võimaldatakse isikliku abistaja teenust tavakoolis õppimise või lasteaias viibimise korral.
38.3. Tugiisiku teenus on abistamine isiku või pere toimetulekuvõime toetamiseks, parendamiseks ja sotsiaalse tõrjutuse ennetamiseks või leevendamiseks. Teenust osutatakse riskiperede lastele, pidevate toimetulekuprobleemidega lastega peredele, puuetega isikutele, pikaajalistele töötutele, kinnipidamiskohtadest vabanenutele, kodututele.