NELJANDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,							29. oktoober 2004 nr 145

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu
algatamine (Kiltsi tee 2 krunt ja Lao tänava
äärne ala, Haapsalu)

Tulenevalt asjaolust, et algatatav detailplaneering muudab kehtivat üldplaneeringut ja võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, lg 3 p 1, § 22 lg 1 p 33, § 23 ja planeerimisseaduse § 10 lg 5, Haapsalu põhimääruse § 62 ja haldusmenetluse seaduse, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Algatada üldplaneeringut muutev Kiltsi tee 2 krundi ja Lao tänava äärse ala detailplaneering.

2.	Kinnitada detailplaneeringu lähteülesanne vastavalt lisale.

3.	Haapsalu Linnavolikogu Kantseleil:
3.1.	teha otsus teatavaks Unilink Partners OÜ-le (Akadeemia 1-15, 80011 Pärnu), Meelis Eenperele (Tamme 17a-5, 90508 Haapsalu), OÜ Zoxlile (Kirimäe küla, Taebla vald, 90801 Lääne maakond), Aarne Taalile (Ploomi 4, Uuemõisa alevik, Ridala vald, 90401 Lääne maakond) otsuse koopia saatmisega posti teel, ehitus- ja arhitektuurigrupile (Anu Joost) otsuse koopia üleandmisega allkirja vastu.

4.	Otsus jõustub teatavakstegemisest.

5.	Otsus avalikustada väljapanekuga Haapsalu Linnavolikogu Kantseleis.

6.	Käesoleva otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest.

Andres Ammas
Volikogu esimees

Lisa 1
	Haapsalu Linnavolikogu
29.10.2004 otsusele nr 145

Kiltsi tee 2 krundi ja Lao tänava äärse ala detailplaneeringu
LÄHTEÜLESANNE

Planeeringu tellija: Haapsalu Linnavalitsus
Lähteülesanne kehtib: kaks aastat
Ülesande koostamise alus: planeeringu algatamise ettepaneku tegija kinnistu omanik Unilink Partners OÜ taotlus 06.10.2004 reg nr 7-1.3/2776.

1. Planeeringu eesmärk
Detailplaneeringu algataja eesmärgiks on Kiltsi tee 2 krundi sihtotstarbe “tootmismaa” muutmine “korterelamumaaks” ja sellele vastava ehitusõiguse, arhitektuursete hoonestustingimuste, parkimiskorralduse määramine.
Planeeritav ala hõlmab Lao tänava äärset ala, kus krunditakse seni kruntimata maa, määratakse kruntidele sihtotstarbe ja ehitusõigus, samuti lahendatakse liikluskorraldus, kommunikatsioonide asukohad.

2. Andmed planeeritava maa-ala kohta
Planeeritav ala, pindalaga ca 40 800 m2, asub Haapsalus Kiltsi tee, Ungru tee ja munitsipaalkrundi “Paralepa rand ja puhkeala” vahel.
Planeeritaval alal asuvad:
1.	Kiltsi tee 2 kinnistu sihtotstarbega tootmismaa (katastritunnus 18301:017:0013, kinnistu nr 16 992, pindala 16 992 m2, omanik Unilink Partners OÜ), millel asuvad amortiseerunud ja osaliselt lammutatud endise teraviljakombinaadi hooned;
2.	Lao 3 kinnistu sihtotstarbega tootmismaa (katastritunnus 18301:009:0790, kinnistu nr 2697, pindala 1607 m2, omanik Meelis Eenpere), millel asub viilhall;
3.	 kaarhall aadressiga Lao 1 (vallasasi, omanik OÜ Zokli);
4.	raudteeharu erastamata maa (maakasutaja Aarne Taal);
5.	põhiliselt võsa ja männikuga kaetud hoonestamata maareformi läbimata riigimaa.

Planeeritaval alal asuvad kitsendused:
1.	50 m ehituskeeluvöönd Asuküla peakraavist (nn Jaama oja);
2.	30 m raudteekaitsetsoon;
3.	10 m veekaitsevöönd Asuküla peakraavist.

3. Varem koostatud planeeringud
3.1 Haapsalu linnas üldplaneeringuna kehtiva RPI Eesti Projekt 1987 töö nr A 1104-85/87 “Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur” kohaselt läbivad antud ala kaks raudteeharu ja alale on võimalik ehitada üks ühiskondlik hoone.
Koostatava detailplaneeringuga saab teha ettepaneku muuta kehtivat planeeringut ja kavandada krundile uus maakasutus ja ehitusõigus, ning taotleda kehtivate ehituskeelualade vähendamist.

4. Nõuded koostatavale planeeringule
4.1	Detailplaneering koostada digitaalselt mõõdistatud geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M1:500, millele on kantud kehtivate maakasutuste piirid, olemasolevad ehitised, kõrghaljastus, tehnovõrgud.

Planeeringuga esitada:
4.2	Olemasoleva olukorra iseloomustus. Esitada planeeringualal kehtivad kitsendused.
4.3	Võttes arvesse olemasolevat situatsiooni esitada maa-ala kruntimine.
4.4	Esitada kruntide ehitusõigus:
-	kruntide kasutamise planeeritavad sihtotstarbed: korterelamumaa, võimalik ärimaa, keskkonna ohutu ja miljöösse sobiv tootmismaa, üldmaa;
-	hoonete lubatud suurim arv krundil: määrata planeeringuga;
-	suurim lubatud ehitusalune pindala: määrata planeeringuga;
-	hoonete lubatud suurim kõrgus: maksimaalselt kolm, põhiliselt kaks korrust;
4.4 Krundi hoonestusala piiritlemine.
4.5 Arhitektuurinõuded ehitistele:
-	korruselisus: 3-2-1;
-	ehitiste katusekalle või selle vahemik: määrata planeeringuga;
-	katusekatte ja välisviimistluse lubatud materjalid, nõuded avatäidetele: määrata planeeringuga.
4.6	Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
-	kruntide piirded;
-	haljastuse põhimõtted;
-	vertikaalplaneerimise põhimõtted (maapinna kõrguse muutmine, sademete ärajuhtimine);
-	pinnakatted.
4.7	Liiklus- ja parkimiskorraldus:
-	kruntide planeeritud kasutusotstarbele ja hoonestusele vastav parkimislahendus omal krundil;
-	kruntidele pääsu asukohad ja/või piiri osad kust kohast väljasõitude rajamine on keelatud.
4.8	Tehnovõrkude ja –rajatiste asukohad: anda koostöös võrguettevõtetega lähtudes kavandatavast arvutuslikust tarbimisvõimsusest (veevarustus, heitvete kanalisatsioon, küte, elektrivarustus, sidevarustus, välisvalgustus, hüdrantide paiknemine).
4.9	Keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks: lahendada jäätmekäitluse korraldamine.
4.10	 Servituudid: kui planeeringu lahendus tingib servituutide seadmise vajaduse, näidata planeeringus servituudialad sh trasside servituudid.
4.11	Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused: lahendada vastavalt EV 809-1:2002.

5 Detailplaneeringu koosseis
5.1 Situatsiooniskeem;
5.2 Tugiplaan M 1:500;
5.3 Detailplaneeringu põhijoonis M 1:500;
5.4 Tehnovõrkude planeering M 1:500;
5.5 Detailplaneeringu lahenduse illustratsioon või makett;
5.6 Seletuskiri;
5.7 Keskkonna memorandum.

6. Koostöö planeeringu koostamisel
Planeeringu koostaja kaasab planeeringu koostamisse planeeritava maa-ala õiguslikul alusel maakasutajad ja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega.

7. Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja digitaalselt) esitatakse ehitus- ja arhitektuuri grupile läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks.
Detailplaneeringu projektile hangitakse planeeringu koostaja poolt kooskõlastus:
7.1 Haapsalu Linnavalitsuselt (aselinnapea, maanõunik, linnaarhitekt, linnakeskkonna osakonna juhataja);
7.2 Läänemaa Päästeteenistuselt;
7.3 Läänemaa Keskkonnateenistuselt;
7.4 Läänemaavanema poolt määratud täiendavad kooskõlastused juhul, kui maavanem need määrab.

Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused on vajalik hankida uued kooskõlastused.
Lõplikult kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
-	3 täismahus (seletuskiri ja joonised) komplekti;
-	3 vähendatud mahus komplekti.

8. Detailplaneeringu avalik väljapanek ja arutelu
Vastu võetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja arutelu korraldab ehitus- ja arhitektuurigrupp koos planeeringu koostajaga.

9. Detailplaneeringu vormistamine
Maakasutuse sihtotstarbed esitada Eesti Vabariigi Valitsuse 24. jaanuari 1995 määrusega nr 36 kinnitatud “Katastriüksuste sihtotstarvete liikide ja nende määramise aluste kinnitamine” kohaselt.

Lähteülesande lisa:
Kiltsi tee 2 krundi ja Lao tänava äärse ala detailplaneeringuala situatsiooniskeem M 1: 2500