NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								04. märts 2004 nr 28

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.24.
Juhatas volikogu aseesimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 16 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).

Osalesid	linnavalitsuse liikmed linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Krista Esta, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

ARUTATI istungi päevakorra projekti.

KUULATI õiguskomisjoni esimeest Märt Maistet. Täna esitasid linna taksojuhid volikogule pöördumise mitte arutada eelnõud “Taksoveo teenuste loetelu kinnitamine”. Pöördumisele on allkirja andnud kõik linna taksojuhid.

Õiguskomisjon otsustas tänasel koosolekul teha volikogule ettepaneku arvata tänase volikogu istungi päevakorrast nimetatud eelnõu välja.

Volikogu liikmed hääletamist ei nõudnud.

KUULATI istungi juhatajat Arder Välit.
Haapsalu Linnavalitsus esitas volikogule kirjaliku taotluse ja võttis tagasi istungi päevakorrast eelnõu “Haapsalu Linnavolikogu 27.06.2003 määrusega nr 18 kinnitatud “Tagastatud eluruumide üürnikele munitsipaaleluruumi andmise ja kolimistoetuse maksmise kord” muutmine”.

Ühehäälselt
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 28. istungi päevakord:

1. Haapsalu linna 2005. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna 2005. aasta eelarve muutmine, esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

2. Munitsipaalüldhariduskooli pedagoogide töötasustamise aluste ning palgamäärade kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

3. Kohanime määramine rahudele
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

4. Korteriühistutele ja korteriomanike ühisustele intressitoetuse eraldamise korra kehtestamine ja Haapsalu Linnavolikogu 24.04.1998 otsuse nr 85 “Korteriühistute toetusfondi kasutamise korra kinnitamine” kehtetuks tunnistamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

5. AS Haapsalu Kuurort aktsiate eelläbirääkimistega pakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

6. Sõpruslepingu sõlmimine Eskilstuna linnaga Rootsis
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

7. Informatsioon linnavalitsuse reservfondi kasutamise kohta
Ettekandja				linnavalitsus

8. Haapsalu linna 2005. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna 2005. aasta eelarve muutmine, teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2005. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna 2005. aasta eelarve muutmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Tulud, tasandusfond:
Haapsalu linna 2005. aasta eelarve kinnitati volikogu poolt 28.01.2005. Riigi poolsete eraldiste jaotus kohalikele omavalitsustele kinnitati Rahandusministri määrusega nr 27, 08.02.2005. Tulenevalt eeltoodud määrusest muutusid eraldised Haapsalu linnale. Esialgselt eelarves planeeritust rohkem on tasandusfondi eraldist summas 21 000 krooni ja toimetulekutoetusteks mõeldud vahendeid summas 62 133 krooni. Vähenes hooldaja toetus summas 51 000 krooni. Täiendavalt lisandus eraldis hariduse palgakuludeks, pedagoogide koolituseks ja õpikute ostuks summas 1975 705 krooni.

Rajatiste ja hoonete müük.
Käesoleval aastal jätkame eelmise aasta põhimõtetega, investeerida linna poolt müüdud eluruumidest saadud vahendid sundüürnikele korterite ostuks koostöös KredEx-ga. Sellest tulenevalt on kavandatud Promenaadi 18 müügist saadud vahenditest täiendavalt suurendada tulude poolel varade müügi eelarvet ja kulude poolel Elamumajanduse arendamise investeeringute eelarvet.

Kulud, kulud tegevusalade järgi kokku:
Nimetatud rida tuleb muuta seoses tekkinud arvutusveaga 28.01.2005 kinnitatud määruse nr 55 lisas. Eelarve kuludes kõikide tegevusalade read kokku võrduvad 108 253 864 krooni, Summeeriv rida kokku on aga 107 968 864 krooni. Vajalik parandus summas 285 000 krooni kajastub käesolevas lisaeelarves.

Reservfond, koolide personali- ja majandamiskulud.
Riigi poolsetest täiendavatest eraldistest hariduskuludeks suurendatakse koolide personali- ja majandamiskulusid vastavalt Lisale. Reservfondi on jäetud 0,5 kuu koolide palgafond, mille jagamine sõltub õpilaste arvust koolides alates järgmisest õppeaastast. Muudatused koolide eelarvetes on kooskõlastatud asutuste juhtidega.
Haapsalu Gümnaasiumi investeeringuid suurendatakse 937 000 krooni võrra eelmise aasta kasutamata jäägi arvelt. 2004. aastaks oli planeeritud mööbli ost, mis tegelikult teostub 2005. aastal.

Haapsalu Sotsiaalmaja investeeringuid on suurendatud 480 000 krooni võrra eelmise aasta vabade vahendite arvelt. 2004. aastal eraldati riigi lisaeelarvest Haapsalu Sotsiaalmaja ruumidesse vanurite hooldekodu projekteerimiseks 480 000 krooni, mida kasutatakse tegelikult käesoleval aastal.

Sõidusoodustused pensionäridele
Eelnevatel aastatel ja 2005. aasta 1. märtsini kehtiva korra kohaselt said linnaliini bussides sõita 50% soodustusega kuni 70-aastased pensionärid, keskmise puudega inimesed ja 40-60% töövõimetuspensionärid. Tasuta sõit kehtis 70-aastastele ja vanematele pensionäridele, puudega lastele, sügava ja raske puudega inimestele ning 70-90% ja 100% töövõimetuspensionäridele. Eelnimetatud soodustuse eest tasus linn Autobaasile 30 000 krooni kuus.
Alates 1. märtsist on jõutud Haapsalu Autobaas AS-ga kokkuleppele, et kõik vanaduspensionärid, puudega isikud ja töövõimetuspensionärid saavad tasuta sõita Haapsalu linnaliini bussides. Sellise soodustuse korral kohustub linn doteerima reisijate vedu summas 50 300 krooni kuus.

Toimetulekutoetuse eraldisi on suurendatud summas 62 133 krooni, seoses selle tarbeks riiklike vahendite suurendamisega.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: lõpetada eelnõu esimene lugemine ja suunata teisele lugemisele. Muudatusettepanekud esitada kella 15.20-ks.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
1. Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja suunata teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekud esitada kella 15. 20-ks.

Päevakorrapunkt nr 2

Munitsipaalüldhariduskooli pedagoogide töötasustamise aluste ning palgamäärade kinnitamine

KUULATI aselinnapea Krista Esta ettekannet.
Koolide pedagoogide töötasustamisalused peab kinnitama volikogu. Käesoleval aastal muutub pedagoogide palgafond 12 %. Haridus- ja kultuuriosakond teeb ettepaneku, et pedagoogide palk tõuseks 5%, 7% fondist aga jääks direktori jagada vastavalt pedagoogide tunnustamise korrale.

Et palgaastmete tabelit on kärbitud 12 astme võrra, siis on suurendatud osade astmete vahesid ning muutunud üldine palgaastmete numeratsioon. Kõik see tõi kaasa muudatusi peaaegu kogu määruse tekstis. Et muudatusi oleks lihtsam sisse viia ja määrust kergem lugeda, siis on otstarbekas vana määrus kehtetuks tunnistada ja kinnitada uus.

Määruse punktis 21 on lisatud üks soodustus ja vastavalt sellele tehtud teistes korrektuurid ning muudetud sõnastust, et oleks üheselt mõistetav. Käesolevas määruses olev punkt 22 eelmises versioonis puudus.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena võtta vastu.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein küsis, kas ei teki kära, kui kooli direktor saab palga jagamisel nii suured õigused?
Vastas K. Esta. Oleks veelgi subjektiivsem, kui palga määraks linnavalitsus. Pealegi töötas taoline süsteem probleemideta ka 2004. aastal.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 60 “Munitsipaalüldhariduskooli pedagoogide töötasustamise aluste ning palgamäärade kinnitamine” (protokolli juures).
Päevakorrapunkt nr 3

Kohanime määramine rahudele

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Riigi Maa-amet on esitanud Haapsalu Linnavalitsusele taotluse jätta Haapsalu linnas riigi maareservi 23 maaüksust.
Nendest kolm maaüksust on koostatud rahudele, milledel puuduvad senini ametlikud kohanimed. Maa-ameti taotluses on need rahud märgitud Rahu 1, Rahu 2 ja Rahu 3.
Nimeta rahud paiknevad Haapsalu Eeslahes Kastinina ja Vasikaholmi vahelisel merealal. Rahude maa on jätkuvalt riigi omandis.
Rahud on kaetud roostikuga ja olenevalt veetasemest üleujutatavad.

Linnavalitsus on seisukohal, et maa-ameti taotluses märgitud nimekujud oleksid eksitavad, kuna Haapsalus asub Rahu tänav, millel asuvad aadressikohad 1, 2, 3 jne.
Linnavalitsus korraldas nimetustega tegelevate spetsialistide hulgas nimekonkursi, millede hulgast linnavalitsus valis välja Kodurahu, Vaherahu ja Öörahu.
Esitatud olid veel näiteks Laululuige, Tuuletallaja ja Piilpardi rahud; Varbarahu, Labarahu ja Kannarahu; Ellerahu, Luigerahu ja Rebaserahu.
Kohanime määramise eelteade on ilmunud ajalehes Lääne Elu.

Tegemist on planeeringust mittetulenevate nimetuste määramisega, seetõttu on määramine linnavolikogu pädevuses.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Pakutud nimed rahudele on humoorikad. Kommunaalkomisjoni liikmete huumorimeel ühtis linnavalitsuse huumorimeelega.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 61 “Kohanime määramine rahudele” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Korteriühistutele ja korteriomanike ühisustele intressitoetuse eraldamise korra kehtestamine ja Haapsalu Linnavolikogu 24.04.1998 otsuse nr 85 “Korteriühistute toetusfondi kasutamise korra kinnitamine” kehtetuks tunnistamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linna 2005. aasta eelarves on 270 000 krooni korteriühistutele ja korteriühisustele toetuste eraldamiseks. Käesoleva korra eesmärgiks on ühtlustada kõigile taotlejatele toetuste eraldamise tingimused. Toetuse eraldamine intressitoetuse näol on tingitud eesmärgist motiveerida korteriühistuid ja ühisusi korrastama korterelamuid, mänguväljakuid ja kinnistusiseseid kõnniteid laenuvahenditega. Intressitoetus 6% laenusummast on orienteeruvalt ühe aasta intress koos pangale makstava lepingutasuga. Maksimaalne määr aastas 40 000 krooni on tingitud piiratud vahendite ressursist, mis võimaldab aastas maksta maksimaalset toetust vähemalt kuuele taotlejale.

2004. aastal avaldas soovi toetuse taotlemiseks 12 ühistut, kuid vahendite puudumisel eelarves ei olnud võimalik taotlusi rahuldada. Käesolevas korras on arvestatud ka enne 01.01.2005. aastal laenu võtnud taotlejatega, kelle puhul on toetuse arvestamise aluseks 2004. aasta lõpu laenujääk.

Tühistatav Haapsalu Linnavolikogu 24.04.1998 otsus nr 85 “Korteriühistute toetusfondi kasutamise korra kinnitamine” reguleerib Korteriühistute toetusfondi kasutamise korda. Tänase seisuga eelnimetatud fondi ei eksisteeri.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoniesimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 62 “Korteriühistutele ja korteriomanike ühisustele intressitoetuse eraldamise korra kehtestamine ja Haapsalu Linnavolikogu 24.04.1998 otsuse nr 85 “Korteriühistute toetusfondi kasutamise korra kinnitamine” kehtetuks tunnistamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

AS Haapsalu Kuurort aktsiate eelläbirääkimistega pakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine

KUULATI linnapea Teet Kallasvee ettekannet.
AS-i Haapsalu Kuurort (“Haapsalu Kuurort”) 1200 030 aktsiast 600 030 nimiväärtusega 10 krooni aktsiat kuuluvad Haapsalu linnale. Haapsalu Kuurordi (äriregistri kood 10178041) aktsiakapitali suurus on 12 000 300 krooni. Haapsalu Kuurort annab tööd ligikaudu 80 töötajale.

Tulenevalt volikogult saadud volitusele sõlmis linnavalitsus mandaadilepingu AS-ga Lõhmus, Haavel & Viisemann ("LHV") ettevõtte aktsiate võõrandamise nõustamiseks, mille alusel AS LHV töötas välja kava Haapsalu Kuurordi aktsiate võõrandamiseks lähtuvalt Haapsalu linna lähtealustest ja prioriteetidest. Eelläbirääkimistega enampakkumise vastu tundis huvi kümmekond ettevõtet, dokumendid võtsid välja ja sõlmisid ka konfidentsiaalsuslepingu kuus äriühingut. Pakkumisi laekus esimeses voorus üks ja see pakkumine ka kvalifitseerus. Pakkumise esitas OÜ Barrington, keda esindas Veiko Tišler, alghinna tasemel. Lõpliku pakkumise esitas OÜ Barrington 50 tuhat krooni alghinnast kõrgemal tasemel, ehk siis summas 37 651 518 krooni ja 50 senti.

Vastavalt Haapsalu Linnavalitsuse ja AS Heal vahel sõlmitud koosmüügilepingule jaotatakse lepingupooltele kuuluva ettevõtte osaluse eest makstav kogusumma poolte vahel suhtega Heal/Linn vastavalt 47/53. Vastav aktsiahinna erinevus väljendab Haapsalu linnale kuuluva ettevõtte enamusosaluse müügi kontrollipreemiat. Eelpoolmainitud lepingutingimusest tulenevalt kujunebki Haapsalu linna osaks AS Haapsalu Kuurort 600 030 (kuussada tuhat kolmkümmend) 10-kroonise nimiväärtusega (50,0012% AS Haapsalu Kuurort aktsiatest) aktsia müügist 19 955 304 (üheksateist miljonit üheksasada viiskümmend viis tuhat kolmsada neli) krooni ning kaheksakümmend senti.

Aktsiate müügileping sõlmiti poolte vahel 17. veebruaril 2005 ja see jõustub volikogu vastava otsuse järel. Tehingupäevaks on kolmas (3.) pangapäev pärast Lepingu jõustumise päeva. Tehingupäeval peavad Haapsalu linn ja OÜ Barrington kumbki andma oma kontohaldurile vastava tehingukorralduse 600 030 Haapsalu Kuurorti Aktsia ülekandmiseks Ostja väärtpaberikontole ning ostuhinna kandmiseks Linna pangakontole DVP (väärtpaberiülekanne makse vastu) meetodil, märkides väärtuspäevaks Tehingupäevale järgneva teise (2.) pangapäeva. 
Seega peaksid aktsiate müügist laekuvad vahendid olema Haapsalu linna kasutuses 9. märtsil 2005.

OÜ Barrington esindaja Veiko Tišler on teatanud, et Haapsalu Kuurordi omanikering laieneneb peale tehingu sõlmimist ja tegelikeks investoriteks on Veiko Tišler ise läbi OÜ Barrington, AS FCM, mille taga on ehitusettevõtjad Tiit Kuuli ja Maido Kiviorg ning Haapsalu ettetvõtja Ago Soomre.

Haapsalu Linnavalitsuse ja AS Heal vahelise koosmüügilepinguga ja aktsiate müügilepinguga on olnud võimalus tutvuda Haapsalu linnavolikogu kantseleis ja praegu istungi juhataja laual.

Et volinikel oleks kogu informatsioon, teatan, et ajakirjanduse andmetel esitas Trigert Invest OÜ eile kell 13.30 Lääne Maakohtule hagi Haapsalu Linnavolikogu vastu, sisu on hetkel teadmata. On teada, et Trigert Invest OÜ taotleb aktsiate võõrandamisele keelu asetamist. Arvan, et see info ei peaks volinike planeeritud otsust mõjutama. Aktsiate müügilepingus on ette nähtud, et taolise takistuse ilmnemisel ei järgne müüa ega ostja poolt mingeid sanktsioone. Arusaamatuks jääb põhjus, miks on hagi esitatud Lääne Maakohtusse, kui meie vaidlus käib tegelikult Tallinna Halduskohtus.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Komisjon kuulas täiendava informatsiooni linnasekretärilt, just tehingu juures kasutatud abi osas. AS Lõhmus, Haavel & Viisemann pidi aitama üle saada ka võimalikest karidest. Linnavalitsus sai oma tööga hakkama rahuldavalt, mitte aga hästi. LHV aitas linnavalitsuse küll karidest üle, aga selle tasu eest oleks pidanud viima asja lõpuni, et ei oleks olnud tarvis palgata uut advokaadibürood, kellele tuli veel lisaks maksta. Liiga palju tuli linnal maksta, et müügitulu saada.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige A. Väli küsis, kas Andres Lipstok komisjoni liikmena võttis hääletamisest osa?
Vastas M. Maiste. Andres Lipstok ei osalenud koosolekul ja seega ei hääletanud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud, erapooletuid 3.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 168 “AS Haapsalu Kuurort aktsiate eelläbirääkimistega pakkumise korras võõrandamise tulemuste kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Sõpruslepingu sõlmimine Eskilstuna linnaga Rootsis

KUULATI aselinnapea Krista Esta ettekannet.
Märtsis 2001 pöördusid Eesti aukonsul Eskilstunas Andres Olsson ja Balti Sõprusühingu esimees Anders Molin ettepanekuga Haapsalu linnavalitsuse poole arendamaks Haapsalu ja Eskilstuna vahelisi suhteid. Samal kevadel viibis Haapsalus ka Eskilstuna linnavalitsuse esindus ning järgmise aasta kevadel olime meie seal vastukülaskäigul, kus tehti ka ettepanek sõlmida ametlikud sõprussuhted ning arendada koostööd eri valdkondade vahel.

Sõprussuhetest on huvitatud mõlemad osapooled ning seetõttu teeme ettepaneku sõlmida ametlik sõprusleping.

Lepingu allkirjastamine peaks toimuma 10. märtsil Eskilstunas. Samal ajal on sinna kutsutud ka võimlemisrühm “Kirke” juhendaja Lia Puhm, et plaanida koostööd Eskilstuna võimlemisklubiga ning osaleda nende iga-aastasel võimlemisfestivalil. Tulevikus näeme, et koostöö toimuks eeskätt läbi laste- ja noorteprojektide.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige M. Maiste. Mitmes sõprusleping sõlmitakse Rootsi Kuningriigi linnadega?
Vastas K. Esta. Eskilstuna on teine Rootsi linn, Haninge linnal ei ole selle vastu midagi.

Volikogu liige T. Hein. Mitmes sõpruslinn on Eskilstuna Haapsalu linnale üldse?
Vastas K. Esta. Eskilstuna on kaheksas sõpruslinn.

Volikogu liige M. Maiste (2). Kui suur on kasu sõpruslinnadest?
Vastas K. Esta. Kasu on ja seda just noortele, koolidele, huviringidele. Vastukülaskäigud arendavad ja innustavad noori. Meil on, mida õppida

Volikogu liige J. Kanepi. Kuidas iseloomustada linna?
Vastas K. Esta. Eskilstunas elab 91 tuh inimest, linnal on ülikool, tugev muusikakool, tasemel võimlemisklubi. Linnas elab palju väliseestlasi, aktiivset seltsielu elab Vormsi-rootslaste kogukond.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 169 “Sõpruslepingu sõlmimine Eskilstuna linnaga Rootsis” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Informatsioon linnavalitsuse reservfondi kasutamise kohta

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Kahe miljoni krooni suurusest reservfondist kulus 1,3 miljonit koolide poole kuu palgarahaks ja majandamiseks. Poole kuu raha on reservfondis seetõttu, et aasta alguses eelarvet tehes ei ole teada, kui palju tuleb 1. septembril linnakoolidesse õpilasi.

Mitmesuguste spordi- ja kultuuriürituste toetuseks läks üle 635 000 krooni. Suuremad summad olid 250 000 kr veekeskusele ja 165 000 kr omavalitsusliidule õpilaste ühisürituste korraldamiseks. 

Spordiklubi TopTen on saanud 25 000, mälumänguklubi 10 000, SEE teater 14 000, Haapsalu muusikaühing 11 000 kr. Haapsalu kultuurikeskuse töökorralduse ja juhtimise analüüs maksis 28 300 kr.

Väiksemaid, mõne tuhande krooni suurusi summasid on antud näituste, konkursside, ekskursioonide, festivalide jms toetuseks.

Tänavate parandamiseks ja kommunaalmajanduse edendamiseks läks ligi 30 000 kr.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein küsis, miks on reservfondist eraldatud nii palju kultuurile ja spordile raha? Teeks ühel aasta vastupidise proportsiooniga?
Vastas Schwindt. Resrvfond katab kulutusi, mida pole eelarves võimalik ette näha. Raha eraldamisel on linnavalitsus lähtunud taotlustest. Kultuuri- ja spordivaldkonna esindajad on olnud aktiivsed toetust küsima. Tänavu on eelarves Haapsalu Spordibaasidele üle nelja miljoni krooni, peale selle ka 320 000 kr õpilaste ja lasteaialaste ujumiskursuste korraldamiseks. Lisaraha pole tänavu neile vaja.

Volikogu liige Alar Schönberg soovis teada, mille alusel koostatakse lasteaedade rahastamise järjekord?
Vastas Schwindt. Kui eelarves ei ole raha ja tegemist on lasteaias edasilükkamatute töödega või mingi ettekirjutusega, siis kasutame rahastamisel reservfondi.
Raha jagame aastate lõikes, ühel aastal saab üks lasteaed rohkem ja järgmisel aastal vähem, et teised lasteaiad saaksid oma töid teha.

Volikogu liige Jelena Zolotova küsis, mis muutus peale kultuurimajas läbiviidud ja rahastatud analüüsi?
Vastas linnapea Teet Kallasvee. Kindlasti on muutunud. Muutmisvajadusi on veel palju ja need on päris kindlasti ka tulemas. Näiteks nüüd tegutseb kultuurimaja juba mõnda aega nõukogu juhtimisel.

OTSUSTATI:
võtta informatsioon linnavalitsuse 2004. aasta reservfondi kasutamise kohta teadmiseks 
(protokolli juures).

Istungi juhataja Arder Väli kuulutas välja vaheaja vaheaja kella 16.15-16.20.
Päevakorrapunkt nr 10

Haapsalu linna 2005. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna 2005. aasta eelarve muutmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Palume kinnitada eelnõu “Haapsalu linna 2005. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna 2005. aasta eelarve muutmine” määrusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Ettepanek: Lõpetada eelnõu teine lugemine ja panna lõpphääletusele ning võtta vastu määrusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Arder Väli pani lõpphääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 63 “Haapsalu linna 2005. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna 2005. aasta eelarve muutmine” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu aseesimees