Haapsalu linna arengukava
2004 - 2009

KINNITATUD
Haapsalu Linnavolikogu
29.10.2004 määrusega nr 42

Arengukava sisukord

Arengukava koostamine ja kokkuvõte						3
Valdkondade iseloomustus ja omavahelised mõjud				4
Looduskeskkond								4
Majanduskeskkond							4
Elu- ja sotsiaalkeskkond							5
Tehiskeskkond								6

Omavalitsuse arenguvisioon ja valdkondade eesmärgid			7
Haapsalu visioon								7
Looduskeskkond								8
Majanduskeskkond							8
Elu- ja sotsiaalkeskkond 							9
Tehiskeskkond								9
Omavalitsuse tugevused ja nõrkused ning muutusvajadus ja ohud	10
Looduskeskkond								10
Majanduskeskkond 							11
Elu- ja sotsiaalkeskkond							12
Sotsiaalhoolekanne ja tervishoid				12
Kultuur ja sport							14
Haridus ja noorsootöö						15
Tehiskeskkond								16

Strateegilised valikud – valitud valdkondade arengusuunad		18
Arendusvaldkondade arengusuundade valikud			18
Arendusvaldkonnad							19
	Looduskeskkond							19
Majanduskeskkond 						19
Elu- ja sotsiaalkeskkond						20
Sotsiaalhoolekanne ja tervishoid			20
Kultuur ja sport						21
Haridus 							25
Noorsootöö							22
Tehiskeskkond							23
Arenguskava rakendus								25

Arengukava koostamine ja kokkuvõte

Käesolev arengukava on koostatud Haapsalu linnale aastateks 2004 – 2009. Arengukava koostamise eesmärgiks oli põhiliste arengusuundade valimine ja nende põhjal realisatsiooniplaani koostamine.
Haapsalu linna arengukava on koostatud Haapsalu linnavalitsuse ja ka teiste eluvaldkondade ning erialade spetsialistide poolt. Valdkondade valiku puhul lähtuti teemadest, mis on olulised linna kui terviku juhtimiseks ja arendamiseks. Nendeks valdkondadeks olid:
	Looduskeskkond
	Majanduskeskkond
	Elu- ja sotsiaalkeskkond
	Tehiskeskkond
Arengukava koostamisel lähtuti kahest tasandist, mille abil oli kerge määratleda linna põhilisi arengusuundasid. Esiteks hetkeolukorra iseloomustus ja analüüs ning teiseks visioon ja arengueesmärgid. Nende tasandite vahele jääb muutusvajadus ehk tegevused, mida on vaja teha, et jõuda soovitud olukorrani. Muutusvajaduste analüüside tulemusena sündisid põhilised arendussuunad erinevatele valdkondadele.
Looduskeskkond
Säilitada ja arendada looduslikku elukeskkonda.

Majanduskeskkond
	Majanduskeskkonna aktiviseerimine ja jätkusuutlikkuse tagamine.

Elu- ja sotsiaalkeskkond
	Kindla ja turvalise sotsiaalkeskkonna juurutamine Haapsalus.

Tehiskeskkond
	Kaasaegse tehiskeskkonna loomine ja arendamine.

Arendussuundade ja muutusvajaduste põhjal on koostatud realisatsiooniplaan, kus on täpsemalt määratletud tegevused, mida on vaja sooritada, palju kulub selleks ressursse ning kes vastutavad. See loob selge ja mõõdetava plaani linna arendamiseks ning vajalike ressursside jaotuse.

Valdkondade iseloomustus ja omavahelised mõjud

Haapsalu linna iseloomustamisel on lähtutud neljast erinevast keskkonnast, kus on välja toodud põhilised märksõnad, mis iseloomustavad Haapsalut kõige paremini. Lisaks on toodud seosed teiste valdkondadega, kuidas mõjutab kirjeldatud valdkond teisi.

Looduskeskkond
•	Parkmets, kaunis loodus (2/3 linnast on loodusmaastik)
•	Meri
•	Ravimuda
•	Linnukaitse ala, palju linde
•	Roostikud
•	Puhas õhk
•	Liigendatud rannajoon
•	Maapinna kerge on suur
•	Mere kinnikasvamine
•	Kvaliteetne põhjavesi

Mõjud teistele valdkondadele
•	Looduskaitsega seotud kitsendused tööstuse arendamiseks
•	Looduskeskkond on tundlik reostusele
•	Looduslikuks tooraineks on muda ja roog
•	Suure veetarbimisega ettevõte aitaks parandada puhta vee näitajaid
•	Terviseturismi arendamise võimalused (tänu mudale)
•	Puhketurismi arendamise võimalused (tänu soojale merele)
•	Elu- ja looduskeskkonna tasakaalu säilitamine
•	Puhas looduskeskkond loob kvaliteetse elukeskkonna
•	Head sportimisvõimalused linna looduses
•	Taastusravi võimalused kohapeal
•	Tehniline infrastruktuur tuleb luua selliselt, et säiliks ja paraneks looduskeskkond
•	Suurenda tolmuvabasid liiklusteid

Majanduskeskkond
•	Eksisteerivad edukalt väikesed ja keskmised ettevõtted
•	Vähese materjalimahuga tootmine
•	Tootmine põhineb allhanke töödel
•	Tugevad tekstiili- ja puidutööstuse traditsioonid
•	Arenenud terviseturismi sektor (sanatooriumid)
•	Arenenud puhketurismi sektor (söögikohad, ööbimiskohad, üritused)
•	Suur turistide ja läbisõitjate arv, eriti suvel
•	Tugev konkurents toidu- ja esmatarbekaubanduses
•	Alg- ja põhiharidusega tööliste suur osakaal
•	Integreeritud elu- ja töökeskkond (lühikesed vahemaad töö ja kodu vahel)
•	IT-spetsialistide koolitus tänu Haapsalu Kolledžile

Mõjud teistele valdkondadele
•	Keskkonnaohtliku tööstuse tekkimine ja arenemine on piiratud
•	Ei soodusta transiittegevusi
•	Soodustab ravi- ja puhketurismi arengut
•	Hea geograafiline asend (mere lähedus, Tallinna 100 km)
•	Hea haridusvõrk (alg-, põhi- ja kõrghariduse osas)
•	Puuduvad kvaliteetse kutsehariduse võimalused
•	Ebapiisavad täiendkoolituse võimalused
•	Tööjõulise elanikkonna vähenemine
•	Noorte ja aktiivsete inimeste lahkumine linnast
•	Olemasolev hea tehniline infrastruktuur (elekter, vesi, kanalisatsioon)
•	Haridusobjektide kehv olukord
•	Linna läbiv magistraal vajab kaasajastamist (Tallinn – Rohuküla)
•	Lennuvälja ja raudtee küsitav olemasolu
•	Kvaliteetse (kaasaegse) elamispinna puudumine/vähesus

Elu- ja sotsiaalkeskkond
•	Optimaalne kooli- ja lasteaedade võrk
•	Võimalusterohke huviharidusvõrk
•	Mitmekesised sportimisvõimalused
•	Pikaajalised kultuuriürituste traditsioonid
•	Ajalooline taust ja kultuuripärand
•	Taastusravi keskused, haiglad
•	Lai valik hoolekandeteenuseid
•	Haapsalu Sotsiaalmaja, hoolekandetöö keskus
•	Odavate üürikorterite vähesus

Mõjud teistele valdkondadele
•	Puhas loodus mõjutab inimeste tervist
•	Looduskeskkond võimaldab häid sportimisvõimalusi linnas
•	Meremuda kasutatakse taastusravi teenuste osutamisel
•	Majanduskeskkond tagab inimestele toimetuleku
•	Ettevõtluse arengu läbi luuakse uusi töökohti
•	Ettevõtluse vähenemine suurendab töötute arvu ja vähendab linna sotsiaalset heaolu
•	Haridus-, kultuuri-, ravi- ja sotsiaalhoonete tehnilisest seisukorrast sõltub valdkondade jätkusuutlikkus ja kvaliteet
•	Eluasemete vähesus ja kehv kvaliteet tekitab eluasemeprobleeme ning kodutust
•	Puhas joogivesi, reo- ja sadevee kanaliseerimine ning valgustatud ja heakorrastatud tänavad loovad kvaliteetse elukeskkonna
•	Kultuuripärandi säilitamine (puitarhitektuur, linnus) mõjutab elukeskkonda ja loob imago

Tehiskeskkond
•	Kaasajastatud vee- ja kanalisatsioonivõrk
•	Puudub nõuetele vastav sadevetekanalisatsioon
•	Soojusvõrk
•	Amortiseerunud tänavad
•	Elektrivõrk
•	Tänavate valgustus
•	Ajalooline arhitektuur
•	Raudtee
•	Väikesadamad
•	Kaldakindlustus
•	Linnaasutuste hooned (koolimajad, lasteaiad, muuseumid, turvakodu, huvikoolid, spordihooned, kultuurimaja)
•	Munitsipaalelamufond

Mõjud teistele valdkondadele
•	Vähendab looduskeskkonna pinda
•	Aitab säilitada looduskeskkonda
•	Loob eeldusi ettevõtluse arenemiseks
•	Tagab ettevõtete konkurentsivõime
•	Nõuab investeeringuid ka ettevõtjatelt, et tõsta infrastruktuuri kvaliteeti
•	Tagab parema turismiteenuse arenemise linnas
•	Tagab parema elukvaliteedi linnas
•	Loob paremad võimalused kultuuri, spordi, hariduse ja tervise arendamiseks
•	Suurendab linna turvalisust (tänavavalgustus, mänguväljakud)
•	Tagab elanikele optimaalsed infrastruktuuride kasutamisega seotud kulud
Omavalitsuse arenguvisioon ja valdkondade eesmärgid

Haapsalu visioon

Haapsalu visioon on kirjeldatud järgmiste parameetrite abil:

Soovitud ja tõenäoline olukord
•	Turismisuundumus
-	kultuur ja pärand
-	kuurort
-	konverents
-	sanatoorium (tervis)
-	sport
-	meri ja loodus
•	Elukeskkond
-	turvaline
-	tervislik
•	Ettevõtluskeskkond
-	mitmekülgne ja tasakaalustatud
-	teeninduskeskkond
-	kvaliteetne
-	kliendisõbralik
•	Uuemõisa ja Paralepa liitumine Haapsalu linnaga

Soovitud ja mittetõenäoline olukord
•	Turismihooaja pikendamine
•	Noored ja mehed tagasi tööle elukohta
•	Töö tasuvuse (tootlikkuse) kasv

Mittesoovitud ja tõenäoline olukord
•	Aktiivsuse kadu
-	ettevõtlus (uusi ettevõtteid ei ole viimasel ajal loodud)
-	elanikkond
-	olemasolev tööstus
•	Vananemine, sotsiaaltoetuse koormuse kasv
•	Elukeskkonna juhtimise väljumine Haapsalust (keskkonna olukorra muutus)
•	Mere taganemine

Mittesoovitud ja mittetõenäoline olukord
•	Olemasoleva positiivse imago kadu, mitte kasutamine, vastutöötamine
Lähtuvalt linna üldisest visioonist on erinevad eesmärgid püstitatud ka valdkondadele.
Looduskeskkond

Ühildada linna looduskeskkond järgmiste rahvusvaheliste programmidega:
•	AGENDA 21
•	Sinilipp
•	Natura 2000

Eesmärgid:
•	Suurendada looduslikku haljasala
•	Arendada väikeveekogusid ja rannaalasid
•	Korrastada rannajoont
•	Luua uued rannapargid
•	Arendada Paralepa puhkeala
Majanduskeskkond
•	Arendada teenindussektorit ja tõsta teenuste kvaliteeti
•	Toetada väikeste ja keskmiste ettevõtete loomist
•	Suurendada terviseturismi sihtrühmasid ja sihtturgusid
•	Soodustada tööstus- ja tarbekaubandust konkurentsivõime tõstmiseks (kaup kohalikest kauplustest)
•	Suurendada mereturismi osatähtsust
•	Arendada aastaringseid turismiteenuseid
•	Kasvatada välisinvesteeringuid
•	Vähendada tööpuudust uute töökohtade loomisega
•	Tõsta linna juhtimise kvaliteeti läbi heade spetsialistide
•	Toetada kutseõppe arendamist vastavalt ettevõtete soovidele ja vajadustele
•	Parandada ettevõtlusega seotud infrastruktuuri kvaliteeti

Elu- ja sotsiaalkeskkondHaapsalu on õnnelikku lapsepõlve, väärikat vananemist ning iseseisvat toimetulekut väärtustav ja tervist säästev ning tugevdav elukeskkond, kus turvaliselt tunnevad ennast kõik linnakodanikud.

Eesmärgid
Pakkuda elanikele:
•	head haridust
•	erinevaid sportimisvõimalusi
•	sotsiaalset tuge
•	turvalist elukeskkonda
•	kvaliteetset raviteenust
•	kõrgetasemelisi kultuuriprogramme

Tehiskeskkond

•	Tagada mugav ja ohutu liikumine kõigile (kohalikud elanikud, turistid, invaliidid)
•	Kaasajastada linna hooneid, rajatisi ja kommunikatsioone
•	Säilitada, korrastada ja eksponeerida ajaloolist arhitektuuri
•	Välja arendada kaasaegsed kommunikatsioonisüsteemid
•	Välja arendada kaasaegne jäätmekäitlus
•	Renoveerida ja remontida haridus- ja kultuuriasutused

Omavalitsuse tugevused, nõrkused, ohud ja muutusvajadus

Looduskeskkond
TUGEVUSED
•	Väike linn
•	Mere mõjud kliimale (haljastuses võimalik kasutada erinevaid taimeliike)
•	Valdavalt edela- ja läänetuuled toovad linna puhta mereõhu
•	Linna lähedal asuvad tähtsad loodusobjektid (Matsalu ja Silma Looduskaitsealad, saared)
•	Ravimuda
•	Puhas põhjavesi
•	Mererand
•	Kesklinnas puuduvad suured tööstusettevõtted
•	Suur osa linnast on määratud Natura 2000 alaks
•	Olemasolev haljastus

NÕRKUSED
•	Heitlik ja suhteliselt pehme talv
•	Looduskeskkonna koormustaluvus on väike ja reostustundlikkus suur
•	Puudub säästev arenguplaan ehk Haapsalu agenda
•	Puudub keskkonnaülevaade
•	Elanike keskkonnateadlikkus on madal
•	Mere taandumine ja kinnikasvamine
•	Puuduvad suplusvee kvaliteeti parandavad faktorid
•	Supelrandade infrastruktuur on vähearenenud
OHUD
•	Suurenevad turistide hulgad ületavad keskkonna koormustaluvuse
•	Lindude mõju ravimuda ja suplusvee kvaliteedile
•	Suurenevad tormikahjustused
•	Lahe tugev saastumine katastroofi tagajärjel
•	Autotranspordi mõju loodusele

MUUTUSVAJADUS
•	Soodustada elanike liitumist linna vee- ja kanalisatsioonisüsteemiga
•	Soosida loodussõbralikke liikumisvõimalusi
•	Korrastada olemasolevaid haljasalasid ja parke
•	Korraldada Haapsalu lahe muutusuuringud
•	Selgitada turismi koormus ja keskkonna ohud (kaudsed kulud)
•	Korrastada rannajoon
•	Propageerida ökoloogilist ja tervislikku elulaadi
•	Tõsta linnaelanike keskkonnateadlikkust

Majanduskeskkond
TUGEVUSED
•	Soodne geograafiline asend ja meri annavad võimaluse turismi arendamiseks
•	Mitmekesine ettevõtluskeskkond
•	Välja arendatud ja kaasajastatud vee-, kanalisatsiooni- ning elektrivõrk võimaldab vee ja energiamahuka tootmise käivitamist
•	Traditsiooniliste ettevõtlusvaldkondade jätkusuutlikkus – puidu- ja tekstiilitööstuse ettevõtted on pika tegevusaja jooksul olnud konkurentsivõimelised nii sise- kui ka välisturul
•	Linnaga piirnevates piirkondades (Uuemõisas ja Paralepas) on arenenud infrastruktuur ja olemas vabad maad tootmistegevuse arendamiseks

NÕRKUSED
•	Tööjõu madal kvalifikatsioon, puudub kaasaegne kutseõpe ja töötute ümberõpe
•	Avaliku sektori ja erasektori vähene koostöö ühiste probleemide lahendamisel
•	Sesoonsus kaubanduses ja teenindussfääris pärsib suuremaid ja pikemaajalisi investeeringuid
•	Olulised liiklussõlmed (tähtsamad maanteed, raudteed ja sadamad) ei asu linna vahetus läheduses
•	Elektrienergia kõrgem hind ei soodusta investeerimist

OHUD
•	Uute ettevõtete loomise aeglustumine näitab majandusliku aktiivsuse langust
•	Puuduliku regionaalpoliitika tulemusena on oht kujuneda ääremaaks, millega võib kaasneda kõrvale jäämine riiklikest ja erainvesteeringutest
•	Noorte ja ettevõtlike inimeste väljavool pidurdab ettevõtluse arengut
•	Tööjõupuuduse kasv ohustab ettevõtete kolimist parema tööjõuvalikuga piirkondadesse

MUUTUSVAJADUS
•	Viia läbi ettevõtluskeskkonna uuring kutse- ja täiendõppe vajaduste selgitamiseks ning tootearenduse käivitamiseks
•	Toetada teenindus- ja turismisektori arengut
•	Kasutada maksimaalselt kaasrahastamisega finantseerimisvõimalusi ettevõtluseks vajalike infrastruktuuride arendamiseks ning Haapsalu atraktiivsuse tõstmiseks
•	Kaasata ettevõtted infrastruktuuri arendamisse
•	Kaasata erakapital linna investeerimisprojektidesse
•	Välja arendada uued ettevõtluspiirkonnad
•	Kasvatada omavalitsuse haldussuutlikkust

Elu- ja sotsiaalkeskkond
Elu- ja sotsiaalkeskkond kui enim ressursse nõudev valdkond on jagatud erinevateks alamvaldkondadeks, et kirjeldada täpsemalt ühe või teise alamvaldkonna hetkeolukorda ning määratleda muutusvajadused.

Sotsiaalhoolekanne ja tervishoid

TUGEVUSED
•	Palju pädevaid spetsialiste
•	Haapsalu Sotsiaalmaja kui elanikkonnale hoolekandeteenuseid osutav asutus
•	Sotsiaalkorterid ja kodutute öömaja eluasemeteenuste osutamiseks
•	Lai sotsiaalteenuste skaala (sotsiaalnõustamine, koduteenused, eluaseme-teenused, hooldamise ja rehabilitatsiooni võimaldamine erinevates hoolekandeasutustes jms)
•	Riigiasutuste (hoolekandeasutused ja erikoolid) tihe võrk, täiendav toetus linnale
•	Hea koostöö linnas tegutsevate ja hoolekandealaseid teenuseid osutavate tegusate MTÜ-dega
•	Maakonda teenindav aktiivravihaigla ja vabariikliku tähtsusega taastusravihaigla
•	Pikka aega toiminud ja hästi väljaarenenud perearstiteenus
•	Hästi arenenud apteegivõrk
•	Kolm sanatooriumi – tervisekeskust
•	Üldarstiabi on kättesaadav ka ravikindlustuseta inimestele
•	Mitmekesised tervisespordi võimalused (veekeskus, väga heal tasemel spordihooned, staadion, bowlingusaal, Paralepa parkmets, golfiväljak jms)
•	Haapsalu linna koostöö tervislike linnade võrgustikku kuuluvate linnadega

NÕRKUSED
•	Puuduvad spetsialistid tulemuslikuks tööks töötute ja toimetulekuraskustega isikute või peredega
•	Puuduvad eriväljaõppega spetsialistid narkomaania, alkoholismi jm väga spetsiifiliste probleemidega tegelemiseks
•	Puuduvad vene keelt kõnelevad erialaspetsialistid
•	Kuna rahaline ressurss abivajajate toetamiseks on limiteeritud, siis sageli:
a)	jagatakse toetusi määral, mis ei leevenda probleeme
b)	osutatakse üksikuid teenuseid, mis tegelikkuses aitavad vähe
•	Informatsioon tegelikest abivajajatest ja abivajaduse ulatusest on enamasti ebapiisav
•	Ennetavate tegevuste osakaal on väga väike, enamasti tegeletakse tagajärgprobleemidega
•	Eluasemeteenuse osutamine on piiratud, sotsiaalkortereid on liiga vähe
•	Haapsalu Sotsiaalmaja tegelik potentsiaal on osaliselt kasutamata, hoone on tugevasti amortiseerunud
•	Sotsiaalsfääris tegutsevad mittetulundusühingud on sageli vähesuutlikud, tegijad väsivad, vabatahtlik töö tihti soikub
•	Investeeringud on ebapiisavad haigla vastavusse viimiseks üldhaiglale kehtestatud nõuetega
•	Eriarstide puudus, ülikooli lõpetanud ei tule Haapsallu
•	Hooldusravivoodeid on haiglas ebapiisavalt
•	Perearstide praksised on lubatust suuremad, inimeste pääs arstile haiguste kõrghooajal on raskendatud
•	Perearstide koostöö haridus- ja hoolekandetöötajatega on vähene
•	Terviseedendustöö koolides ja elanikkonna hulgas on väheaktiivne, linnas puuduvad eraldi spetsialistid
•	Tervisespordi võimalused on osadele lastele vähe kättesaadavad

OHUD
•	Sotsiaaltoetusi ja –teenuseid taotlevate inimeste hulga suurenemine
•	Ühe osa elanikkonna süvenev vaesumine, suurenev majanduslik kihistumine
•	Kodutuse suurenemine ja üürivõlglaste osakaalu kasv
•	Investeeringute vähesuse tõttu tegevuste hääbumine Haapsalu Sotsiaalmajas
•	Ravikindlustusega hõlmamata elanikkonna tervise pidev halvenemine
•	Tööpuuduse püsimine jätkuvalt kõrgena madala ettevõtlusaktiivsuse tõttu
•	Venekeelse elanikkonna sotsiaalse tõrjutuse süvenemine
•	Ravikindlustusega hõlmamata isikute arvu järk-järguline suurenemine
•	Hambaraviteenuse kättesaadavuse vähenemine seoses hambaravi tasuliseks muutumisega
•	Eriarstiabiteenuste kättesaadavuse vähenemine seoses ravikindlustuse puudumisega ja teenuste eest tasumisel omaosaluse kehtestamisega
•	Eriarstide vähenemise tõttu üldhaigla muutumine kohaliku tähtsusega haiglaks
•	Ravimite pidev kallinemine suurendab koormust sotsiaaltoetustele
•	Narkomaania levimine Haapsalu linna noorte hulgas

MUUTUSVAJADUS
•	Viia läbi uuringuid tegeliku abivajaduse ulatuse määratlemiseks
•	Suurendada eluasemeteenuste osutamise võimalusi, laiendada erinevate eluasemeteenuste skaalat
•	Võimaldada enam hoolekandeteenuseid eakatele ja puuetega inimestele
•	Arendada ja mitmekesistada hoolekandeteenuseid lastele ja lastega peredele
•	Arendada välja rehabilitatsiooniteenuseid väikese konkurentsivõimega elanikkonna gruppidele nende abistamiseks tööturule naasmisel
•	Renoveerida ja tehniliselt kaasajastada Haapsalu Sotsiaalmaja hoone
•	Suurendada ennetavate teenuste ja tegevuste osakaalu sotsiaaltöös
•	Aidata kaasa sotsiaalvaldkonnas tegutsevate vabaühenduste suutlikkuse suurendamisele
•	Parandada perearstiteenuse kättesaadavust
•	Aidata kaasa haigla funktsionaalsuse parandamisele ja haiglahoone renoveerimisele
•	Tõhustada terviseedenduslikku tööd linna koolides ja lasteaedades
•	Võimaldada eriarstiabi ravikindlustusega hõlmamata isikutele
•	Parandada koostööd hoolekande-, tervishoiu- ja haridustöötajate vahel
•	Luua võimalusi noorte arstide tööleasumiseks linna

Kultuur ja sport

TUGEVUSED
•	Traditsioonilised kultuuriüritused
•	Mitmekesine kultuuriasutuste ja spordibaaside võrk (kultuurikeskus, raamatukogu, muuseumid, veekeskus, Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi võimla, spordikool, Tuksi spordibaas)
•	Palju aktiivseid kultuurikollektiive ja spordiklubisid
•	Kindel kord kultuurikollektiivide ja spordiklubide toetamisel
•	Vanalinn koos piiskopilinnusega
•	Tugevad ajaloolised sümbolid, oma legend
•	Tuntud loomeinimeste osalemine kohalikus kultuurielus

NÕRKUSED
•	Puudub terviklik kultuuriürituste turundus
•	Halb koostöö kultuuritegijate vahel
•	Puudub läbimõeldud kultuurikava talvehooajaks
•	Liiga palju konkureerivaid üritusi suvehooajal
•	Väike kultuurieelarve tippkultuuri vahendamiseks elanikkonnale
•	Kultuurikeskuse tehniline seisukord on aegunud
•	Kultuuri- ja spordikollektiivide nõrkus lisarahastuse taotlemisel fondidest ja erasektorist
•	Puudub kaasaegne kinosaal
•	Elamukvartalisisesed mänguväljakud ja palliplatsid puuduvad või on halvas tehnilises seisukorras
•	Halb koostöö spordiklubide vahel
•	Spordiklubide jätkusuutlikkus on madal, kuna valdavalt on klubid nn ühemehe klubid, neis puuduvad eri tasemega treeningugrupid

OHUD
•	Oht jääda üritustekalendri planeerimisel stampi
•	Kultuuri- ja sporditarbimise vähenemine (ruumide kõrged rendihinnad, piletid, õppemaksud)
•	Teatud spordialad võivad hääbuda seoses selle ala eestvedaja lahkumisega Haapsalust või siirdumisega teisele elualale
•	Kultuuriasutuste ja spordibaaside tehniline olukord halveneb seoses piiratud rahaliste vahenditega

MUUTUSVAJADUS
•	Toetada kultuurikalendrit vastava turunduskampaaniaga
•	Töötada välja läbimõeldud kultuurikalender sügis-talviseks hooajaks
•	Arendada koostööd kultuuri- ja sporditegijate vahel regulaarsete kokkusaamiste ja arutelude kaudu
•	Korraldada projektikoolitusi kultuuri- ja sporditegijatele
•	Kujundada elanikkonna kultuuritarbimise harjumusi
•	Tugevdada spordiklubisid läbi motiveeriva toetussüsteemi
•	Arendada meresporti
•	Ehitada kvartalisiseseid palliplatse ja mänguväljakuid
•	Rakendada efektiivsemalt olemasolevaid spordibaase ja kultuurikeskuse ruume
Haridus ja noorsootöö

TUGEVUSED
•	Hea üldhariduskoolide ja lasteaedade võrk
•	Tallinna Pedagoogikaülikooli Haapsalu Kolledž kõrghariduse andjana
•	Kvaliteetsed õpetajate täiendkoolitused Tallinna Pedagoogikaülikooli Haapsalu Kolledžis
•	Hea huvikoolide võrgustik ja lai valik huviringe
•	Mitmekesised õppimisvõimalused puuetega lastele (Sanatoorne Internaatkool, toimetuleku- ja hooldusklassid)
•	Noorsootöö põhistruktuurid on olemas
•	Kindel kord noorsooprojektide toetamisel linnaeelarvest
•	Uuemõisa loodav Kutsehariduskeskus
NÕRKUSED
•	Ruumikitsikus koolides ja suured klassikomplektid
•	Kooli toetavad tugistruktuurid on ebapiisavad (koolisotsiaaltöötajad, psühholoogid, logopeedid ja eripedagoogid)
•	Teatud aineõpetajate puudus
•	Lapsevanemate passiivne suhtumine koolis toimuva vastu
•	Venekeelne pedagoogide kaader ei valda piisavalt riigikeelt
•	Suur palkade erinevus riiklikult tasustatud ja kohaliku omavalitsuse palgal olevate pedagoogide vahel
•	Kooli, kodu ja politsei vaheline koostöö on nõrk, puuduvad vastastikused arusaamad üksteise rollidest
•	Nõrk koostöö erinevate haridusasutuste vahel
•	Haridusasutused on halvas ehituslikus olukorras•	Olemasolev noorsootöövõrgustik on killustunud ja tegevuste koordineerimine on ebapiisav
•	Noorte vähene rakendus suvisel koolivaheajal

OHUD
•	Elanikkonna vähenemine võib tingida osade haridusasutuste sulgemise
•	Sotsiaalsete probleemide süvenemine ja kandumine kooli
•	Puuduvad riiklikud vahendid noorsootöö ja huvihariduse toetamiseks kohalikul tasandil

MUUTUSVAJADUS
•	Arendada terviklikult välja tugistruktuurid (nõustamine, päevakeskused, pikapäevarühmad, tugiõpilased) koolides õppeprotsessi toetamiseks
•	Arendada välja huvitegevuse- ja noorsootöökeskus linna huvitegevust ning laste-ja noorsootööd koordineeriva juhtasutusena
•	Töötada välja õpetajate tunnustamissüsteem
•	Luua võimalused noorte õpetajate tööleasumiseks
•	Parandada haridusasutuste õpi- ja töökeskkonda hoonete renoveerimise kaudu
•	Töötada välja venekeelse kooli ja lasteaia võimalik arengukontseptsioon
•	Kaasata lapsevanemaid aktiivsemalt kooliellu
•	Avardada noorte suviseid töölerakendamise võimalusi
Tehiskeskkond

TUGEVUSED
•	Välja arendatud veevarustuse- ja kanalisatsioonisüsteem
•	Taastuval energial toimiv kaugküte
•	Keskaegne linnus
•	Kõrge miljööväärtusega kompaktne vanalinn
•	Ajalooline raudteejaam koos kõigi abihoonetega
NÕRKUSED
•	Sadeveekanalisatsiooni puudulikkus
•	Väikesadamate tehniline olukord
•	Aegunud teede ja tänavate võrk
•	Amortiseerunud kõvakattega teed ja tänavad
•	Amortiseerunud kõnniteed
•	Kõvakatteta tänavad
•	Munitsipaalelamufond
•	Puuduvad jalgratta- ja rulluisuteed
•	Puudub ühtne tehniline infosüsteem (GIS)
•	Arhitektuuripärandi halb tehniline seisukord
•	Aastal 2006 suletakse maakonna ainus prügila

OHUD
•	Ajaloolise arhitektuuri hävinemine 
•	Oskamatu renoveerimisega rikutakse vanalinna miljöö
•	Veetarbimise vähenemine
•	Tormid, üleujutus
•	Jäätmekäitlusfirma monopoolsus mõjutab teenuse hinda ebasoodsalt

MUUTUSVAJADUS
•	Muuta Haapsalu teed tolmuvabadeks
•	Käivitada Haapsalu ringteeprojekt, et vähendada transiiti läbi Haapsalu kesklinna
•	Luua sadevete ärajuhtimise ja kanalisatsiooni võrk
•	Luua ühtne tehniline infosüsteem (GIS)
•	Optimeerida munitsipaalelamufondi maht ja korrastada allesjääv
•	Konserveerida linnus ja muuta see atraktiivsemaks kultuuri-, puhke- ja turismikeskuseks
•	Restaureerida raudteejaama kompleks
•	Tõsta vanalinna miljööväärtust läbi säästva renoveerimise propageerimise
•	Osaleda piirkonna jäätmejaama loomisel
•	Parendada olemasolevaid ja ehitada uusi kõnniteid
•	Renoveerida linna olulised liiklussõlmed
•	Suurendada prügimajade ja keskkonnajaamade arvu
•	Luua infokeskkond prügimajanduse koordineerimiseks

Strateegilised valikud – valitud valdkondade arengusuunad

Arendusvaldkondade arengusuundade valikud
Haapsalu põhilised arengusuunad erinevates valdkondades on järgmised:

Looduskeskse linnakeskkonna säilitamine ja arendamine

Ettevõtluskeskkonna aktiviseerimise toetamine
Ettevõtjate kaasamine linna arendamisse
Linnavalitsuse haldussuutlikkuse tõstmine
Linnavara kaasajastamine ja renoveerimine Redaktsioon 01.04.2005 määrusega nr 66
Elanikele võimaldatavate sotsiaalteenuste mitmekesistamine
Sotsiaalsete tugiprogrammide loomine ja arendamine
Kompleksse terviseteenuse pakkumine linnas 
Linnaelanike ja linna tervise parendamine
Kultuurielu süsteemne ja koordineeritud arendamine
Linna spordielu korrastamine ja mitmekesistamine
Linna hariduselu kaasajastamine ja optimeerimine
Haridussüsteemi tugistruktuuride arendamine
Noorsootöö korrastamine ja mitmekesistamine
Liiklemis- ja liikumisvõimaluste parandamine
Ajaloolise, kultuuri- ja miljööväärtusliku arhitektuuri säilitamine
Looduskeskkonna säilitamine ja prügimajanduse arendamine
Sotsiaal-, spordi- ja haridusasutuste infrastruktuuri jätkusuutlikkuse 
tagamine

Arendusvaldkonnad

Looduskeskkond

Looduskeskse linnakeskkonna säilitamine ja arendamine
•	Soodustada elanike liitumist linna vee- ja kanalisatsioonisüsteemiga
o	Tagada tehnilised võimalused liitumiseks
o	Parandada joogivee kvaliteeti
•	Propageerida ökoloogilist ja tervislikku elulaadi
o	Konkurss Kaunis Koduaed
o	Projektis Ökokratt osalemine
•	Tõsta linnaelanike keskkonnateadlikkust
o	Tunne Haapsalu loodust! – keskkonnalane liikumismäng
o	Kodulehele keskkonnaülevaate koostamine ja pidev haldus

Majanduskeskkond

Ettevõtluskeskkonna aktiviseerimise toetamine
•	Kasutada maksimaalselt kaasrahastamisega finantseerimisvõimalusi ettevõtluseks vajalike infrastruktuuride arendamiseks ning Haapsalu atraktiivsuse tõstmiseks
o	Koostada ühisprojektid infrastruktuuri arendamiseks

Ettevõtjate kaasamine linna arendamisse
•	Kaasata erakapital linna investeerimisprojektidesse
o	Arendusprojektide koostamine
•	Välja arendada uued ettevõtluspiirkonnad
o	Uuendada linna üldplaneering
o	Käivitada arendusprojekt
•	Optimeerida munitsipaalelamufondi maht ja korrastada allesjääv
o	Erastada osa munitsipaalfondist
o	Leida koostöös ettevõtjatega võimalusi munitsipaalelamufondi korrastamiseks

Linnavalitsuse haldussuutlikkuse tõstmine
•	Linna haldussuutlikkuse tõstmine
o	Geoinfosüsteemi arendamine
o	Interaktiivsete suhtluskanalite väljaarendamine

Linnavara kaasajastamine ja renoveerimine
•	Linnale kuuluvate äripindade kaasajastamine
•	Linnale kuuluvate eluruumide renoveerimine
Redaktsioon 01.04.2005 määrusega nr 66

Elu- ja sotsiaalkeskkond

Sotsiaalhoolekanne

Elanikele võimaldatavate sotsiaalteenuste mitmekesistamine
•	Viia läbi uuringuid:
o	eakate ja puuetega inimeste tegeliku hooldusvajaduse väljaselgitamiseks
o	toimetulekuraskustega perede laste abistamise vajaduse väljaselgitamiseks
•	Laiendada ja mitmekesistada eluasemeteenuste osutamise võimalusi:
o	suurendada sotsiaalkorterite arvu, et saaks võimalikuks liikumine varjupaik – turvakodu – sotsiaalkorter – alaline eluase
o	kohandada kortereid puuetega inimeste vajadusi arvestavalt
o	luua sobilikud eluasemevõimalused raske- ja sügava puudega isikutele
o	arendada välja toetatud elamise teenus pidevat järelvalvet vajavatele isikutele
o	luua võlanõustamise võimalused üüri- ja laenuvõlglastele
•	Arendada ja mitmekesistada hoolekandeteenuseid lastele ja peredele:
o	luua linna polüfunktsionaalne laste ja perede hoolekandekeskus (perelastekodu, turvakodu, perekeskus)
o	koondada laste hoolekannet ja hariduse omandamist toetavad spetsialistid ühtsesse süsteemi
•	Mitmekesistada hooldusteenuseid eakatele ja puuetega inimestele:
o	luua linna eakate pansionaat (hooldekodu) ööpäevaringse hooldus-teenuse osutamiseks
o	arendada välja päevahoiuteenus kodudes elavatele eakatele
•	Arendada välja tugiisiku- ja isikliku abistaja teenused:
o	isiklik abistaja puudega lapsele ja täiskasvanule
o	tugiisik teismelisele noorukile
o	tugiisik sotsiaalselt vähevõimekale

Sotsiaalsete tugiprogrammide loomine ja arendamine
•	Arendada välja rehabilitatsiooniteenused tööturul väikese konkurentsi-võimega inimeste abistamiseks:
o	luua linna tööhõivekeskus pikaajalist töötute aktiveerimiseks ja tööharjumuste kujundamiseks
o	arendada välja rehabiliteerivaid tegevusi vähevõimekate noorte tööks ettevalmistamiseks
•	Töötada välja mitmeaastane ja eesmärgipärane sotsiaalabiprogramm toimetulekuraskustes perede lastele
•	Aidata kaasa vabaühenduste suutlikkuse suurendamisele:
o	Korraldada sotsiaalhoolekandealaseid projektikonkursse
o	Viia läbi regulaarseid infopäevi ja koolitusi

Tervishoid

Kompleksse terviseteenuse pakkumine linnas
•	Aidata kaasa üldarstiabi kättesaadavuse parandamisele:
o	toetada täiendava perearstipraksise avamist linnas
o	parendada koolitervishoiu materiaalset baasi
•	Parandada haigla funktsionaalsust ja viia haiglahoone kaasaegsele tehnilisele tasemele:
o	viia läbi küsitlus patsientide rahulolu hindamiseks haigla poolt osutatavate teenustega
o	aidata kaasa haigla arengukava koostamisele
o	toetada kaasaegse diagnostikaaparatuuri soetamist
o	toetada haiglahoone renoveerimiseks investeeringuprojektide koostamist
o	toetada haigla funktsionaalsete osakondade renoveerimist. REDAKTSIOON 01.04.2005 määrusega nr 66 
•	Võimaldada eluasemeid noortele arstidele
•	Laiendada õendusabiteenust kodudes elavatele ning põetamist vajavatele eakatele ja puuetega inimestele

Linnaelanike ja linna tervise parendamine
•	Tõhustada terviseedenduslikku tööd linnas:
o	luua terviseedendusspetsialisti töökoht
o	algatada ja viia ellu tervistedendavaid ja haiguste ennetamisele suunatud projekte
o	koostada linna terviseprofiil ja tegevuskava linnatervise parendamiseks
o	arendada tervistedendavate koolide ja lasteaedade liikumist linnas

Kultuur ja sport

Kultuurielu süsteemne ja koordineeritud arendamine
•	Töötada välja aastaringne kultuurikalender
•	Toetada kultuurikalendrit vastava turunduskampaaniaga:
o	Viia olulisemates meediakanalites läbi suveürituste reklaamikampaania
o	Koostada brošüüri “Kaks nädalat Haapsalus” mai-september
•	Kujundada linnaelanike kultuuritarbimise harjumusi:
o	Vahendada tippkultuuri optimaalse hinnaga
o	Pakkuda kõrgetasemelisi tasuta üritusi
o	Suurendada lastele suunatud üritusi
•	Arendada ja koordineerida koostööd kultuuritegijate vahel:
o	Viia läbi regulaarseid infokoosolekuid
o	Korraldada projektikoolitusi kultuuritöö tegijatele
•	Korrastada kultuurikeskuse tegevust:
o	Aidata kaasa kultuurikeskuse arengukava koostamisele
o	Korrastada kultuurikeskuse funktsionaalset toimeskeemi
o	Viia kultuurikeskuse struktuur vastavusse asutuse funktsioonidega
o	Töötada välja turunduskava ja ühtsed rendihinnad
o	Koostada piiskopilinnusele terviklik arengukontseptsioon
o	Luua piiskopilinnuse sihtasutus
o	Koostöös Läänemaa Muuseumiga arendada välja Ilon Wiklandi muuseum

Linna spordielu korrastamine ja mitmekesistamine
•	Tugevdada spordiklubisid läbi motiveeriva toetussüsteemi
o	Rakendada klubide pearahasüsteemi
•	Arendada meresporti
o	Toetada purjespordi arengut
•	Rakendada efektiivsemalt olemasolevaid spordibaase:
o	Koostada ja rakendada vastavat turunduskava
o	Töötada välja ühtsed rendihinnad

Haridus ja noorsootöö

Linna hariduselu kaasajastamine ja optimeerimine
•	Optimeerida Haapsalu linna koolivõrk:
o	koostada Haapsalu koolivõrgu arengukava
o	koostada venekeelsele koolile ja lasteaiale arengukontseptsioon
•	Luua jätkusuutlik motivatsioonisüsteem õpetajatele:
o	töötada välja õpetajate tunnustamissüsteem
o	toetada noorte õpetajate tööleasumist elamispinna võimaldamisega
•	Kaasata koolielu edendamisele lapsevanemaid:
o	viia läbi koolitusi lapsevanematele parema koostöö arendamiseks kooli ja kodu vahel
o	arendada perevestluste läbiviimist kõikides linna koolides
•	Luua täiendavaid võimalusi vene keelt kõnelevatele lastele eesti keele õppeks

Haridussüsteemi tugistruktuuride arendamine
•	Koostada koolides tegevuskavad turvalise koolikeskkona loomiseks
•	Arendada koolides terviklikult välja tugistruktuurid õppeprotsessi toetamiseks:
o	rakendada järk-järgult tööle eriala spetsialiste tulenevalt koolide ja lasteaedade tegelikust vajadusest
o	luua vajadusel koolide juurde pikapäevarühmi
o	arendada ja aktiviseerida tugiõpilaste võrgustikku koolides

Noorsootöö korrastamine ja mitmekesistamine
•	Arendada välja laste huvitegevuse ja noorsootöö ühtne juhtimis- ja koordineerimisstruktuur:
o	kujundada Haapsalu Lastekeskus ümber huvitegevuse ja noorsootöö keskuseks
o	korrastada huvitegevuse andmebaas ja viia laste ja noorte huvitegevus ühtsetele alustele kogu linnas
•	Arendada noorte töökasvatust:
o	koostöös linna ettevõtjatega leida täiendavaid võimalusi noorte suviseks töölerakendamiseks
o	laiendada noorte töömaleva tegevust
•	Leida võimalusi erinoorsootöö arendamiseks:
o	kaasata noorsootöösse rohkem mitte-eestlastest noori
o	koostada ja toetada noorte õigusrikkumisi ennetavaid projekte
•	Aidata kaasa Avatud Noortekeskuste arengule:
o	kolida Noorte Päevakeskus Endla tänavalt uutesse ruumidesse Jaani tänaval
o	otsida võimalusi noortekeskustes tegevuste täiendavaks toetamiseks
o	toetada perspektiivikaid noorte omaalgatuslikke projekte

Tehiskeskkond

Liiklemis- ja liikumisvõimaluste parandamine
•	Muuta Haapsalu teed tolmuvabadeks
o	Parendatavate teede plaani koostamine
o	Teede tolmuvabaks muutmine
•	Sõiduteede ennetusremont ja pindamine
•	Parendada olemasolevaid kõnniteid
•	Renoveerida linna olulised liiklussõlmed
o	Rekonstrueerida Tallinna mnt ja Tamme ristmik
o	Renoveerida Lihula mnt viadukt
o	Renoveerida Jaama oja sild
•	Käivitada Haapsalu ringteeprojekt, et vähendada transiiti läbi Haapsalu kesklinna

Looduskeskkonna säilitamine ja prügimajanduse arendamine
•	Korrastada olemasolevaid haljasalasid ja parke
o	Realiseerida Väikese Viigi haljastusprojekt
o	Projekteerida Aafrika ranna piirkonna haljastus
o	Korrastada linna väiksemad haljasalad
•	Korrastada rannajoon 
o	Tagada võimalikud läbipääsud piki rannajoont
o	Haljastada ja korrastada kallasrajad
o	Välja ehitada vajalikud kaldakindlustused
o	Kujundada roostikud
•	Soosida loodussõbralikke liikumisvõimalusi
o	Välja arendada Paralepa parkmetsa terviserajad
o	Rajada ümber Väikese Viigi ratta- ja rulluisuteed
o	Raudteetammi pikenduse välja ehitada
•	Luua sadevete ärajuhtimise ja kanalisatsiooni võrk
•	Vee- ja kanalisatsioonitorustike väljaehitamine
•	Osaleda jäätmejaama loomises piirkonda
•	Suurendada prügimajade ja keskkonnajaamade arvu
•	Luua infokeskkond prügimajanduse koordineerimiseks
o	Jäätmemajanduse infovoldik

Tagada sotsiaal-, spordi- ja haridusasutuste infrastruktuuri jätkusuutlikkus
•	Kaasajastada Haapsalu Sotsiaalmaja hoone ja viia vastavusse tehniliste ja ohutusalaste nõuetega
o	tellida tehnosüsteemide renoveerimise projekt
o	uuendada tehnosüsteemid kaasaja nõuetele vastavalt
o	rekonstrueerida Haapsalu Sotsiaalmaja II korrus eakate hoolekandekeskuseks
o	renoveerida Haapsalu Sotsiaalmaja I korrus
•	Kaasajastada ja renoveerida kooli- ja lasteaiahooned
o	Internaadi renoveerimine ja Haapsalu Gümnaasiumi juurdeehitus
o	Renoveerida Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi hoone
o	Renoveerida Haapsalu Linna Algkooli hoone
o	Renoveerida Haapsalu lasteaed Pääsupesa
o	Rekonstrueerida Haapsalu Kunstikooli hoone
o	Renoveerida Haapsalu Muusikakooli hoone
o	Renoveerida lasteaedade elektrisüsteemid ja valgustus
o	Laiendada ja renoveerida Haapsalu Gümnaasiumi toimetulekuõppe klasside ruumid Haapsalu Sotsiaalmajas. REDAKTSIOON 01.04.2005 määrusega nr 66
•	Ehitada kvartalisiseseid palliplatse ja mänguväljakuid:
o	Koostada linna mänguväljakute arengukava
o	Esitada rahastamistaotlusi fondidele

Ajaloolise, kultuuri- ja miljööväärtusliku arhitektuuri säilitamine
•	Tõsta vanalinna miljööväärtust läbi säästva renoveerimise programmi
•	Kaasajastada kultuurikeskuse hoone:
o	Projekteerida kultuurikeskuse funktsionaalne terviklahendus
o	Renoveerida teatrisaal
o	Kaasajastada valgus- ja helisüsteem
•	Konserveerida linnus ja muuta see atraktiivsemaks kultuuri-, puhke- ja turismikeskuseks
o	Koostada linnuse arendusprojekt
o	Konserveerida linnust
o	Korraldada linnuse haldamine
•	Restaureerida raudteejaama kompleks