NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								27. mai 2005 nr 31

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.16.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 13 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed aselinnapea Martin Schwindt ja aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).
Puudusid	Kalju Aigro, Natalia Koropets, Andres Lipstok, Mihkel Mutt, Sulev Saareväli, Urmas Sukles, Kai Tennisberg, Arder Väli

ARUTATI istungi päevakorra projekti. Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.
Häältega poolt 13 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 31. istungi päevakord:

1. Haapsalu linna 2004. a majandusaasta aruande kinnitamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandjad		rahanduskomisjon
				revisjonikomisjon

2. Vabariigi Valitsuse määruse “Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus” eelnõu kooskõlastamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon

3. Detailplaneeringu kehtestamine (Õhtu kalda ja raudteetammi vaheline ala)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

4. Vara võõrandamine (Kuuse 13, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

5. Katastriüksuse sihtotstarbe määramine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

6. Mälestustahvli paigaldamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon

7. Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005 otsuste nr 171-178 muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2004. a majandusaasta aruande kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Vastavalt valla- ja linnaeelarve seadusele koostab linnavalitsus majandusaasta aruande ja esitab selle kinnitamiseks linnavolikogule. Majandusaasta aruandesse kuuluvad: raamatupidamise aastaaruanne koos eelarve täitmise aruandega; tegevusaruanne vastavalt raamatupidamise seadusele; reservfondi kasutamise aruanne; audiitori järeldusotsus.

Raamatupidamise aastaaruanne koos kõigi vajalike lisadega on esitatud tutvumiseks Haapsalu linnavolikogu kantseleile. Raamatupidamise aastaaruandes kajastatakse kõik toimingud ja saldod tekkepõhiselt analoogiliselt äriühingute aruannetele.

Eelarve täitmise aruanne on koostatud kooskõlas rahandusministri 26.01.2004 määruse nr 17 nõuetega ja samast määrusest tuleneval aruande vormil. Eelarve täitmise aruandes on kajastatud kõik toimingud ja saldod kassapõhiselt, st tulude tekkimise ajaks on raha laekumine arvele ja kulude tekkimise ajaks on tasumine arvelt.

Eelarve täitmise aruandes on kirjeldatud tulu (tunnus 3); kulud majandusliku sisu järgi (tunnus 4, 5, 6); finantseerimistehingud ja kulud tegevusalade järgi.

Eelarve täitmise aruande veerg “eelarve” kajastab volikogu poolt kinnitatud eelarvet koos lisaeelarvete ja eelarve täiendustega. Lisaks on eelarvet korrigeeritud vastavalt Rahandusministeeriumi poolt eelarveaasta jooksul muutunud aruandluse nõuetele. Muudetud on eelarve ridade tunnuskoode võrreldes volikogu poolt kinnitatud eelarvega. Nimetatud tunnuste muutmine ei ole muutnud eelarve sisu. Lisaks on linnavalitsuse poolt täiendatud eelarve tulusid ja kulusid, sihtotstarbeliselt eraldatud ja laekunud vahendite ulatuses.

Vastavalt volikogu 30.01.2004 määrusele nr 28 on linnavalitsusel lubatud suunata kulusid ümber eelarve kuluartiklite lõikes kulupeatüki (tegevusala) siseselt. Sellest tulenevalt on esialgselt eelarves planeeritud personalikulusid, majandamiskulusid, eraldisi, materiaalsete- ja immateriaalsete varade soetamisi ehk investeeringuid vastavalt vajadusele omavahel ümber jagatud. Eelnimetatud muudatusi ei ole aruande “eelarve” veerus kajastatud, kuid kajastatakse eelarve täitmises. Vajadus kulusid majandusliku artiklite lõikes ümber jagada tuleneb sellest, et eelarvet koostades ei ole võimalik tegevusala siseselt täpselt planeerida, milline kulutus kvalifitseerub majandamise, eraldise või investeeringu alla. Operatiivsuse tagamiseks on kulude majandusliku sisu (artiklite) vahel jagamine volitatud linnavalitsusele.
Eelarve täitmise aruande veerg “Aasta algusest kokku” kajastab tegelikku kassalist täitmist ehk reaalselt laekunud tulusid ja tasutud kulusid tegevusalade ja majandusliku sisu lõikes.
Tulueelarve ja täitmine
2004. aastaks oli volikogu poolt kinnitatud eelarve järgi tulusid planeeritud 98 621 835 krooni. Nelja lisaeelarvega lisandus tulusid 4307 100 krooni ja kulusid 10 596 477 krooni. Tulude ja kulude vahe kaeti finantseerimistehingutega summas 6289 377 krooni. Riigi ja riigiasutuste poolseid sihtotstarbelisi vahendeid, mis suunati 2004. aasta kuludeks lisandus summas 25 680 311 krooni. Muudeks eelarve sihtotstarbelisteks kuludeks suunati täiendavalt laekunud vahendeid summas 1416 120 krooni. Seega 2004. aasta eelarve tulude maht oli 130 025 366 krooni.
Eelarve tulude tegelik kassaline täitmine oli 132 527 552 krooni. Tegelikkuses laekus planeeritust rohkem vahendeid 2502 186 krooni ulatuses.

Lühikokkuvõte erinevatest tuluartiklitest
Maksud (tulukirje 11)
Eelarve tuludest moodustab suurema osa üksikisiku tulumaks, mida laekus planeeritud 51 000 000 krooni asemel 52 089 371 krooni ehk 1089 371 krooni rohkem. Maamaksu laekus planeeritust rohkem 19 329 krooni ning müügimaksu laekus 51 514 krooni planeeritust vähem.
Kokku laekus maksutulusid 1057 187 krooni võrra ehk 2% rohkem, kui eelarves planeeritud.

Kaupade ja teenuste müük (tulukirje 32)
Kokku oli planeeritud eelarves kaupade ja teenuste müüki 14 383 522 krooni laekus 15 156 809 krooni. Ülelaekumine oli tingitud peamiselt haridusasutuste poolt osutatavate teenuste ülelaekumisest. Teiste valdade laste koolitamise eest Haapsalu koolides laekus planeeritust rohkem raha ca 1100 000 krooni. Äripindade renditulu laekus ca 300 000 krooni planeeritust enam.
Toetused (tulukirje 35)
Riigi ja riigiasutuste poolt laekus toetusena planeeritust rohkem toetusfondi makseid. Riigi 2004. a lisaeelarvega eraldati Haapsalu linnale täiendavaid toetusfondi eraldisi summas 546 000 krooni.

Materiaalsete ja immateriaalsete varade müük (tulukirje 38)
Eelarves planeeritud 5430 099 krooni põhivara müügist laekus 5495 429 krooni.

Kulueelarve ja täitmine
Eelarveaastaks kinnitatud eelarve kulude maht oli 96 563 385 krooni. Lisaeelarve võimaldas kulusid suurendada 10 596 477 krooni võrra. Sihtotstarbeliselt laekunud riigi vahenditest suurendati kulude eelarvet summas 25 680 311; 2003. a kasutamata sihtotstarbelisi vahendeid suunati ümber 2004. a vastavate kulude täienduseks summas 1938 481 krooni. Muudest sihtotstarbeliselt laekunud vahenditest suurendati vastavaid eelarve kulusid summas 1354 744 krooni. Kulude eelarve kokku oli 136 133 398 krooni.
2004. a kulueelarve tegelik kassaline täitmine oli 135 669 800 krooni. Seega kulutati planeeritust 463 600 krooni vähem.
Eelarves planeeritust enam laekunud tulude summa ja planeeritust vähem tehtud kulutused võimaldasid suurendada vaba kassajääki summas ca 2,98 miljonit krooni. Nimetatud ülejääk jagatakse 2005. aasta eelarvega.

Üldised valitsussektori teenused (tegevusala 01)
Üldiste valitsussektori teenuste eelarve kassaline täitmine oli eelarves planeeritud kuludest väiksem summas 39 100 krooni. Linnavalitsuse ja linnavolikogu kulutused jäid planeeritud tasemele.

Majandus (tegevusala 04)
Kassaline täitmine oli planeeritust 19 386 krooni väiksem. Alakulu põhjustas kulutuste vähenemine liikluskorralduses.

Keskkonnakaitse (tegevusala 05)
Keskkonnakaitse kulutusi kokku ületati ca 9% ulatuses, mis teeb 321 287 krooni. Põhiosa ülekulust moodustas haljastuse kulude kasv. Et sarnast olukorda vältida järgneval eelarveaastal, korraldati riigihange parima hinna välja selgitamiseks.

Elamu ja kommunaalmajandus (tegevusala 406)
Elamu ja kommunaalmajanduse valdkonnas oli kokku eelarve täitmine 100%. Ülekulu oli elamu- ja kommunaalmajanduse haldamises, mille põhjuseks oli Linnavaraameti planeeritust kulukam likvideerimine. Vähem kulutati kommunaalmajanduse arendamises, kus jäi üle sundüürnikele korteri ostmiseks mõeldud raha summas 40 000 krooni.

Tervishoid (tegevusala 407)
Tervishoiu valdkonnas kulus 36% eelarves planeeritud kuludest parameditsiini teenustele, ehk ravikindlustusega kindlustamata isikute erakorralisele ravile. See tähendab, et võrreldes eelnevate aastatega on nimetatud teenuste arv oluliselt vähenenud.

Vaba aeg ja kultuur (tegevusala 408)
Vabale ajale ja kultuurile kokku kulutati planeeritust 710 161 krooni ehk ca 3% rohkem.
Antud valdkonna ülekulu põhjustas Haapsalu 725. aastapäevaga seotud kultuuriüritused. Juubelipidustustega seotud kulutused kokku ületasid eelarvet ca 980 000 krooni. Ülekulu oli tingitud esialgselt planeeritud sponsorsummade vähenemisest ja planeeritust väiksemast piletite müügitulust, mille omakorda põhjustas halb ilm.

Haridus (tegevusala 409)
Hariduse valdkonnas kokku kulus 100% planeeritud eelarvest.
Algkooli ülekulu summas ca 252 000 krooni oli tingitud sellest, et osaliselt mindi üle palga maksmisele jooksva kuu lõpus. Selle tulemusena tuli aastas välja maksta 13. kuu palgad. Vahendid selleks olid 2003. aastal üle jäänud riigi poolne õpetajate palgaraha.

Sotsiaalne kaitse (tegevusala 410)
Sotsiaalvaldkonna eelarvest jäi kulutamata 1609 825 krooni, millest riiklik toimetulekutoetus moodustas 1447 823 krooni. 2004. aastast üle jäänud toimetuleku toetuse vahendid jagatakse kuludeks 2005. aasta eelarves.

Finantseerimistehingud
Finantseerimistehingute eelarves kajastatakse käesolevas aruandes laenude ja liisingute tagasimakseid summas 2037 450 krooni, aktsiate müüki summas 1100 001 krooni ning uute laenude võtmist summas 5800 000 krooni. Eelarve täitmises on aktsiate müüki planeeritust 60 000 krooni võrra rohkem. Tegemist on Haapsalu Veevärk AS aktsiate müügiga valdadele. Aruande rida muutus kassas ja hoiustes näitab tegelikku rahajäägi muutust kassas ja pangaarvel (aruandes (-) kajastatakse suurenemine, (+) kajastatakse vähenemine).

Reservfondi suuruseks oli 2050 697 krooni, mis eraldati järgmiste kulutust katteks:
Üldised valitsussektori teenused			67 000 krooni
Majandus						9322 krooni
Elamu- ja kommunaalmajandus			19 600 krooni
Tervishoid						2500 krooni
Sport, vaba aeg, kultuur ja religioon 			635 789 krooni
Avalik kord ja julgeolek				5000 krooni
Haridus						1311 486 krooni
Reservfondi jääk aasta lõpuks oli 0 krooni.

Haapsalu linna enamusosalusega äriühingute ja sihtasutuste majandustegevust võib pidada 2004. majandusaastal heaks.
Haapsalu Linnamajanduse AS aktsiakapitalist kuulub linnale 100%. Ettevõtte peamiseks tegevusalaks on kinnisvarahooldus, teede- ja tänavate hooldus ning heakorra hooldus- ja haljastustööde teostamine. Haapsalu Linnamajanduse AS annab tööd keskmiselt 40. töötajale. Müügitulust moodustab kinnisvarahooldus 84,27% ja heakorratööd 15,15%.
Ettevõtte 2004. aasta bilansi andmed:
varade maht 6198 924 krooni;
kohustused 4782 540 krooni;
omakapital 1416 384 krooni;
2004. aasta realiseerimise netokäive 21 181 381 krooni;
2004. aasta kasum 62 174 krooni.

Haapsalu Veevärk AS aktsiakapitalist kuulub Haapsalu linnale 98,8%. 2004. aastal müüdi ÜF projekti raames kokku 1,2% aktsiakapitalist Ridala, Oru, Taebla, Noarootsi, Vormsi ja Risti valdadele. Ettevõte jätkab ÜF projekti realiseerimist, mille kogumahuks on 163 milj krooni. Haapsalu Veevärk AS põhitegevusalaks on vee- ja kanalisatsiooniteenuse osutamine teeninduspiirkonnas. Teeninduspiirkond hõlmab 13 619 elanikku, kellest veeteenust saavad 95,2% elanikke ja kanalisatsiooniteenust 86,4% elanikke. Ettevõttes töötab keskmiselt 28 inimest.
Ettevõtte 2004. aasta bilansi andmed
varade maht 94 513 383 krooni;
kohustused 81 949 770 krooni,
omakapital 12 563 613 krooni;
2004. aasta realiseerimise netokäive 11 858 667 krooni;
2004. aasta kasum 529 617 krooni.

Haapsalu Linna Spordibaasid OÜ kuulub 100% Haapsalu linnale. Ettevõtte peamiseks tegevuseks on linnale kuuluvate spordibaaside haldamine, milleks on Wiedemanni spordihoone, Lihula mnt spordihoone, Haapsalu veekeskus, Haapsalu staadion ja Tuksi spordibaas. Ettevõte tegeleb lisaks veel:
spordi- ja kultuuriürituste ning treeninglaagrite korraldamisega;
majutusteenuste ja toitlustamise korraldamisega;
koostöö arendamisega spordiklubide, asutuste ja ettevõtete vahel Eestis ja välismaal.
Ettevõtte keskmine töötajate arv 2004. aastal oli keskmiselt 41 inimest.
Ettevõtte 2004. aasta bilansi andmed:
varade maht 2434 458 krooni;
kohustused 1825 379 krooni;
omakapital 609 079 krooni;
2004. aasta äritulud kokku 7370 658 krooni;
2004. aasta kasum 326 286 krooni.

Läänemaa Haigla SA on Haapsalu linna poolt asutatud sihtasutus. Sihtasutuse tegevusalaks on eriarstiabi osutamine Lääne maakonnas. 2004. aastal kooskõlastati SA Läänemaa Haigla arengukava 2015. aastani. Eesti haiglavõrgu arengukavas on Läänemaale kavandatud üldhaigla. 2004. aastal raviti statsionaarselt 3808 haiget ja kulutati selleks 25 898 voodipäeva. Läänemaa Haigla annab tööd 196 inimesele.
Ettevõtte 2004. aasta bilansi andmed:
varade maht 18 747 955 krooni;
kohustused 5336 745 krooni;
kapital 13 411 210 krooni;
2004. aasta tegevustulud 35 824 670 krooni;
2004. aasta kahjum 482 398 krooni.

Haapsalu Kuurort AS 50,1% osalus kuulub Haapsalu linnale. Ettevõtte tegevusalaks on taastusravi-, majutus- ja toitlustusteenuse pakkumine. Haapsalu Kuurort AS pakkus sanatooriumis Laine raviteenust 7800 inimesele, mis oli 5,4% rohkem, kui eelneval aastal. 2004. aastal oli täidetud voodipäevade arv 40 000 ja lõpptäituvuseks kujunes 71%. Haapsalu Kuurort AS pakub tööd 79 töötajale.
Ettevõtte 2004. aasta bilansi andmed:
varade maht 27 588 239 krooni;
kohustused 6235 826 krooni;
omakapital 21 352 413 krooni;
2004. aasta äritulud kokku 25 795 121 krooni;
2004. aasta kasum 2783 480 krooni.

Läänemaa Apteek AS linnale kuuluv 100% aktsiakapital müüdi 2004. aastal. Aktsiate hinnaks kujunes avalikul kirjalikul enampakkumisel 1100 001 krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein.
Mille arvelt laekus makse enam?
Sotsiaalvaldkonnas jäi riiklikust toimetulekutoetust kulutamata 1447 823 kr, miks?
Vastas M. Schwindt.
Makse laekus planeeritust rohkem tänu teistest valdadest Haapsalu linna koolidesse asunud õpilaste arvelt.
Toimetuleku toetuse saajatele on kehtestatud konkreetsed piirid ja vastavaid kodanikke ei olnud nii palju.

Volikogu liige Andres Ammas.
Aasta tagasi tegi revisjonikomisjon linnavalitsusele vigade vältimiseks ettepaneku, et audiitor teostaks järjepidevat kontrolli. Kas nüüd oli linnavalitsusel aasta jooksul audiitorist rohkem abi?

Vastas M. Schwindt.
Oli abi! Kontroll toimus jooksvalt ja saime vigu parandada. Audiitor tegi kokkuvõtted poole aasta ja aasta lõikes.

Volikogu liige Ants Roos.
Revisjonikomisjon peab esitama aruande 13-ndaks kuupäevaks, audiitor peab esitama 16-ndaks. Nii ei ole audiitorist maksimaalselt abi?

Vastas M. Schwindt.
Audiitor auditeeris ja koostas aruande. Järelotsus on formaalne ja kuupäev tulenes rahandusministeeriumi poolt kehtestatud aruande esitamise kuupäevast, s.o 15nes. Seega audiitor sai esitada järelotsuse järgmise päeva kuupäevaga, s.o 16nes.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI revisjonikomisjoni esimehe Lauri Luige kaasettekannet.
Haapsalu Linnavolikogu revisjonikomisjon kontrollis vahemikus aprill – mai 2005 Haapsalu Linnavalitsuse 2004. a eelarve täitmise aruannet ning sellega seonduvaid dokumente. Samuti tutvuti audiitor Aime Ruuge audiitorkontrolli käigus koostatud Haapsalu Linnavalitsuse 2004. aasta vaheauditi ja lõppauditi aruannetega, Riigihangete Ameti hankeosakonna kontrollaktiga nr 3-1-04/34 16.08.2004 riigihangete teostamise kontrollimise kohta Haapsalu Linnavalitsuses ja AS Haapsalu Kuurorti aktsiate müügilepinguga.

Kohaliku omavalitsusüksuse eelarve täitmise aruande koostamine on kohaliku omavalitsusüksuse juhtkonna kohustus. Meie ülesanne on anda kontrolli tulemustele tuginedes omapoolne hinnang eelarve täitmisele.

Kontrolli viisid läbi revisjonikomisjoni liikmed Natalja Koropets, Jelena Zolotova ja Lauri Luik.

Dokumente esitasid ning seletusi andsid Haapsalu linnapea Teet Kallasvee, aselinnapea Martin Schwindt ja audiitor Aime Ruuge. Tänud neile tehtud töö eest!

Olles tutvunud linnavalitsuse poolt ehitus- ja muude tööde teostamiseks sõlmitud lepingutega, tähendas revisjonikomisjon sarnaselt eelmisele aastale, et mitmel juhul olid teostatavate tööde hinnakalkulatsioonid pisut pealiskaudsed või puudusid sootuks.

Hinnakalkulatsioon puudus järgmistel lepingutel (11):
Tööettevõtuleping nr 21-04	6.1-13/105	20.12.2004	30.11.2004
Töövõtuleping nr 9/08		6.1-13/102	15.12.2004	4.10.2004
Töövõtuleping 17.11.2004	6.1-13/98	22.11.2004
Töövõtuleping 20.10.2004	6.1-13/92	9.11.2004
Töövõtuleping nr 10		19.07.2004	6.1-13/85	11.10.2004
Ehituse töövõtuleping		19.07.2004	6.1-13/79	10.09.2004
Ehituse töövõtuleping nr 9	20.05.2004	6.1-13/60		21.06.04
Töövõtuleping			13.05.2004	6.1-13/38	18.05.2004
Ehituse töövõtuleping	6.1-13/35	11.05.2004
Töövõtuleping		13.04.2004	6.1-13/04/31	29.04.2004 ja 6.1-13/04/30	22.04.2004
Ehituse töövõtuleping nr 2	2.04.2004	6.1-13/04/26	07.04.2004

Liialt üldine oli hinnakalkulatsioon järgmistel lepingutel (6):
Tööettevõtuleping nr 28/2004		09.12.2004	6.1-13/106	20.12.04
Töövõtuleping nr 2004/19		08.12.2004	6.1-13/101	15.12.2004
Töövõtuleping nr 2004/18		25.11.2004	6.1-13/100	2.12.04
Ehituse tööettevõtuleping nr 17-2004	12.07.2004	6.1-13/66	19.07.2004
Ehituse tööettevõtuleping nr 14/04	6.1-13/65	15.07.2004
Ehituse tööettevõtuleping nr 16-2004	17.06.2004	6.1-13/62	22.06.04

Sarnaselt üle-eelmisele aastale, kus mitmed lepingud olid registreerimata, leidus ka sel korral kaks 2004. aastal sõlmitud lepingut, millel puudub registreerimistunnus.
Nendeks olid: OÜ Renoehituse ja Haapsalu Linnavalitsuse vahelised lepingud 2004/18 25.11.2004 ja töövõtuleping nr 2004/02	23.03.2004.
Revisjonikomisjon kutsub Linnavalitsust üles suuremale valvsusele lepingute registreerimisel.

Tutvudes linnaeelarve täitmise aruandega täheldas revisjonikomisjon, et erinevate artiklite lõikes oli kohati erinevusi eelarvestatu ja tegeliku vahel. Sellised erinevused artiklite lõikes on aga lubatud, kuna volikogu on kinnitanud 30.01.2004 määruse nr 28 punktiga 3, mis lubab Haapsalu Linnavalitsusel suunata kulusid ümber eelarve kuluartiklite (personalikulud, majandamiskulud, investeeringud) lõikes kulupeatüki (tegevusala) siseselt.

Kurvastusega tuleb nentida, et kultuuritegevusele eelarvestatud vahendid olid ca 700 000 krooniga üle kulutatud. Revisjonikomisjon mõistab linnavalitsuse põhjendusi ülekulu kohta. Suhteliselt keeruline on prognoosida ürituste piletimüügist saadavat tulu ning sponsoritelt planeeritavat raha.

Üldiselt võib aga öelda, et erinevalt üle-eelmisel aastal toimunud mõningasest finantsdistsipliini rikkumisest sel aastal olulist rikkumist ei täheldatud.

Revisjonikomisjon päris linnavalitsuselt aru ka AS Haapsalu Kuurorti aktsiate müügiga seonduva kohta. Komisjonile jäi arusaamatuks, miks määrati esialgu AS LHV poolt aktsiate müügi alghinnaks määratud summast tunduvalt odavam alghind? Samuti tekkis küsimus, miks oli müügiprotsessi kaasatud ka advokaadibüroo Raidla & Partnerid, kui kogu protsessi eest pidanuks vastutama AS LHV, mis tingis linnale täiendavaid kulutusi?
Revisjonikomisjon kuulas ära Linnavalitsuse põhjendused ning võttis saadud informatsiooni teadmiseks. Põhjendusi ei saa pidada vääraks, küll aga soovitab revisjonikomisjon linnavalitsusele kaasata edaspidi selliste tehingute sõlmimise juurde enama kogemustega abilisi, kes aitaksid vältida analoogilisi arusaamatusi.

Lisaks tutvus revisjonikomisjon ka audiitor Aime Ruuge koostatud Haapsalu Linnavalitsuse 2004. a vaheauditi ja lõppauditi aruannetega. Kahjuks ei õnnestu revisjonikomisjoni liikmetel tutvuda audiitor Aime Ruuge järeldusotsusega, milles ta annab hinnangu Haapsalu Linnavalitsuse raamatupidamise aastaaruande kohta, kuna viimane valmib alles 16. mail 2005. Revisjonikomisjon peab aga oma akti Haapsalu Linnavalitsuse 2004. a eelarve täitmise aruande kohta esitama linnavalitsusele 13. mail 2005. Hea oleks, kui järgnevatel aastatel valmiks audiitori järeldusotsus enne revisjonikomisjoni akti esitamise tähtaega.

Eelmisel aastal tegi revisjonikomisjon linnavalitsusele ettepaneku palgata audiitor, kes kontrolliks korra kuus linnavalitsuse dokumentatsiooni ning sellega seoses annaks viimasele suuniseid ja näpunäited edasiseks tegevuseks ning hoiataks võimalike tekkivate ohtude eest. Linnavalitsus otsustas, et audiitor teeb Haapsalu Linnavalitsuse 2004. aasta vaheauditi esimese poolaasta ja lõppauditi terve aasta kohta ning kokkuvõtva järeldusotsuse Haapsalu Linnavalitsuse raamatupidamise aastaaruande kohta. Revisjonikomisjoni liikmed tunnevad huvi, kas audiitori tegevusest on olnud linnavalitsusele abi ja mil määral?
Kokkuvõtvalt võib öelda, et Haapsalu linna 2004. a eelarve täitmisel olulisi puudusi ei esinenud.
Kõike eeltoodut silmas pidades tunnistame Haapsalu Linnavalitsuse töö Haapsalu linna 2004. aasta eelarve täitmisel heaks.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.

Volikogu liige Raimond Lunev. Kas revisjonikomisjon on tänaseks audiitori lõppotsusega tutvunud?
Vastas L. Luik. Audiitori lõppotsusega me tutvunud ei ole. Lõppotsus on formaalne.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Lõppsõna.
Aselinnapea M. Schwindt luges ette audiitori lõppotsuse (protokolli juures).
Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 70 „Haapsalu linna 2004. a majandusaasta aruande kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Vabariigi Valitsuse määruse “Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus” eelnõu kooskõlastamine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus, piir ja kaitsevööndi piir on kinnitatud 1994. a vastuvõetud muinsuskaitseseaduse alusel Vabariigi Valitsuse 16.09.1997 määrusega nr 175. Põhimäärus viiakse kooskõlla muinsuskaitseseaduses sätestatud nõuetega, arvestades Muinsuskaitseameti ning Haapsalu Linnavalitsuse ettepanekuid antud valdkonnas. Käesoleva eelnõuga vähendatakse muinsuskaitseala piire sellele 1997. a määrusega liidetud puitasumite võrra, kuna need on Lääne maakonna teemaplaneeringu “Maakasutust ja asustust suunavad keskkonnatingimused” alusel arvatud miljööväärtuslike hoonestusalade hulka ning ei kuulu ajaloolisse linnatuumikusse. Miljööväärtuslikud alad ja nende hoonestustingimused tulevad täpsustamisele koostamisel olevas Haapsalu linna üldplaneeringus.
Linnavalitsus palub toetada eelnõud esitatud kujul.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein. Määruse eelnõu § 8 soovitab vältida järske kontraste. Kas õnnestub seda nõuet täita? Teame, et eelmise volikogu koosseis andis nõusoleku vanalinnas ehitada Wiedemanni Gümnaasiumi spordihoone, mille projekt oleks nimetatud paragrahviga teravas vastuolus.
Vastas J. Kurba. Et spordihoone valmis, näitab eelmise koosseisu volinike ja linnavalitsuse võimekust. Selge on see, et võitjad on spordihoone olemasolus nii linn kui ka kool.
Kontrastid on isegi paremad, kui katsed vana jäljendada.
.
KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
Poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 188 „Vabariigi Valitsuse määruse “Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus” eelnõu kooskõlastamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Detailplaneeringu kehtestamine (Õhtu kalda ja raudteetammi vaheline ala)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeeringu algatas Haapsalu Linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul 26.09.2003.
Planeeringuga kavandati riigiomandis olevat reformimata maad. Planeeringu ala kohta tehti mitmeid eskiislahendusi. Arvestades kolmel avalikul arutelul tehtud märkustega koostati detailplaneeringu lõplik lahendus.
Planeeringu alale on kavandatud kolm nelja korteriga ridaelamukrunti, kaks kümnekorteriga korterelamukrunti, prügimaja krunt, haljasalade ja teemaa krundid.
Planeeritava ala üldist maakasutust iseloomustab loetelu:
jalg- ja jalgrattateed				- 1,8 ha;
Enno pargi laiendus				- 0,8 ha;
Kiltsi tee äärne pargiala			- 1,1 ha;
Tammi ja Õhtu kalda vaheline roostik	- 3,3 ha;
elamukrundid					- 1,3 ha;
liiklusmaa					- 0,5 ha.

Planeeringu üheks dominandiks on planeeritavat ala mere poolt piirav, raudteetammi kaarjast kujust lähtuv jalg- ja jalgrattatee. Tee rajamiseks liidetakse raudteetamm Haapsalut ümbritseva rannapuiesteede võrku. Tee ehitamisega luuakse ohutu ja lühike ühendustee vanalinna ja Paralepa ranna vahele. Haapsalu saab juurde ligi 500 m vahetult veepiiril asuvat ja merevaateid pakkuvat promenaadi. Ühtlasi takistab rajatav teetamm Õhtu kalda üleujutamist.

Roostiku ala täidetakse kuni Enno pargi põhjapoolse jalgtee pikenduseni. Elamukruntide planeering säilitab enamuse avalikest merevaadetest (vaated Jaama ringilt, raudteejaama esiselt).
Elamud on kavandatud kahekorruselised, madalate katustega (max 200), viimistluseks puit. Kruntide teenindamiseks on ette nähtud üks tupiktee. Haljastuse kavandamisel on jätkatud planeeringu alaga piirnevate haljasalade traditsioone. Enno parki pikendatakse mere poole. Ka haljastuse planeerimisel on püütud hoida avatult olulisi vaatesuundi.
Nii elamutevahelisele tänavale kui jalgrattatee äärde on ette nähtud tänavavalgustus.
Detailplaneering näeb ette sadevete juhtimise esmalt Kiltsi tee äärde rajatavasse tiiki, mis ühtlasi ilmestaks planeeritavat haljasala ning tagaks ka sadevete järelpuhastuse. Üleliigne vesi voolaks piki Õhtu kalda veert rajatava kraavi Haapsalu Eeslahte. Tagamaks Kalda tänava sadevete ära juhtimist on vaja rajada Wiedemanni tänava pikendusele ehitatavasse teetammi ülepumpla. Planeeringuga on määratud tehnovõrkude põhimõttelised asukohad.
Keskkonna seisukohalt toob planeering kaasa positiivsed muudatused. Otstarbetult seisev tühermaa raudteetammi ja Õhtu kalda vahel heakorrastatakse, raudteetamm muutub linna ümbritsevate haljasalade osaks, rajatakse jalgrattatee vanalinna ja Paralepa vahel, luuakse eeldus Kalda tn sadevete probleemi lahendamiseks.
Planeeringut on korrigeeritud vastavalt maa-ameti märkustele. Planeering on nõuetekohaselt kooskõlastatud ja avalikustatud ning läbinud maavanema järelevalve.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein. Millal võib detailplaneering reaalsuseks saada?
Vastas J. Kurba. Oleme jalgrattatee rahastamiseks kirjutanud europrojekti. Hea õnne korral laekub raha 2006. aastal ja tööd võiksid suvel alata.
Loodame maavanema toetusele, et saada riigi maa munitsipaali.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
Poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 189 „Detailplaneeringu kehtestamine (Õhtu kalda ja raudteetammi vaheline ala) (protokolli juures).

Lahkus Jaak Kanepi. Osaleb 12 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 4

Vara võõrandamine (Kuuse tn 13, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.

Haapsalu linnale kuulub kinnistu aadressiga Kuuse tn 13, Haapsalus. Tegemist on Haapsalu linnale pärimisseaduse alusel pärandina tulnud kinnistuga, mille eelmine omanik oli Alma Kahm.
Linnavalitsuse hinnangul ei ole otstarbekas maja jätta munitsipaalomandisse, kuna see vajab põhjalikku kapitaalremonti.

Eelnõuga on tehtud volikogule ettepanek kinnisasi müüa alghinnaga 850 000 krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Komisjoni ettepanek linnavalitsusele: juhul, kui võõrandamine mingil põhjusel ebaõnnestub, siis kaaluda võimalust jätta hoone linnale sotsiaalpinnaks.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
Poolt 10 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr190 ”Vara võõrandamine (Kuuse tn 13, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Katastriüksuse sihtotstarbe määramine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Hoonele Karja tn 11 on Haapsalu Linnavalitsuse poolt 30.04.2004 väljastatud ehitusluba nr 207 kauplus-elamule ja 13.05.2005 korraldusega “Kasutusloa väljaandmine kauplus-elamule” poolt väljastatud kasutusluba.
Katastriüksuse olemasolev aadress on Karja tn 11, 11a, Haapsalu ja kehtiv maakasutuse sihtotstarve on 100 % ärimaa.
Vastavalt riiklikule ehitiste registrile moodustab kasutusele võetud hoone Karja tn 11 äripind (157,2 m2) 31,3 % hoone suletud netopinnast (501,8 m2).
Arvestades, et maakatastriseaduse kohaselt võib linnavolikogu, kui ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmisega kaasneb ehitamine, mis ei too kaasa detailplaneeringu koostamise kohustust, määrata kohalik omavalitsus katastriüksuse sihtotstarbe või sihtotstarbed ehitusseaduse kohases ehitusloas või kasutusloas nimetatud ehitise kasutamise otstarbe või otstarvete alusel.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
Poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 191”Katastriüksuse sihtotstarbe määramine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Mälestustahvli paigaldamine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Initsiatiiv mälestustahvli paigaldamiseks tuli Kindral Laidoneri Seltsi ja Poola Vabariigi Suursaatkonna poolt.

Mälestustahvel mõõtudega ca 60x80 cm valmistatakse roostevabast terasest ja paigaldatakse eraomanduses oleva Jaama tänav 7 maja Kalevi tänava äärsele seinale. Majaomanik on andnud oma nõusoleku tahvli paigaldamiseks. Tahvli avamine on kavandatud 19. juulile 2005. Tahvli paigaldamise ja avamisega seotud kulud kannavad Poola Vabariigi Suursaatkond Eestis, Kindral Johan Laidoneri Selts ja Haapsalu Linnvalitsus koostöös. Tahvli kavandas arhitekt Tõnis Padu.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein. Kas linnavalitsus ei arutanud võimalust paigaldada mälestustahvel kõrgemale, et kurikaelad ei ulataks seda sodima?
Vastas J. Kurba. Linna arhitekt ja seltsi esindajad pidasid eelnõus oleva mälestustahvli asukohta parimaks.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Isiklikult arvan, et visuaalne pilt oleks parem, kui tahvel olnuks kõrgemal.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 192 ”Mälestustahvli paigaldamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005 otsuste nr 171-178 muutmine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Volikogule linnavalitsuse poolt esitatud vara võõrandamise eelnõudesse jäi lisamata võimalus korteriomandite ostjatel tasuda ostetava elamispinna eest notari deposiitkontole või esitada panga kinnitus selle kohta, et pank kohustub ostuhinna tasuma ostu-müügilepingu sõlmimise järgselt. Selle muudatuse tegemise tingis asjaolu, et ostjatel puuduvad rahalised vahendid koheseks tasumiseks ja neile on vajalik anda võimalus tasuda ka panga kaudu, kus nad pangalaenu saavad.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 193 ”Haapsalu Linnavolikogu 01.04.2005 otsuste nr 171-178 muutmine” (protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees