Haapsalu Linnavolikogu
							27.05.2005 määruse nr 70
lisa 1

MAJANDUSAASTA ARUANNE

1.1.2004 - 31.12.2004

HAAPSALU LINNAVALITSUS

Aadress:		Posti 34
			90504 HAAPSALU
Telefon:		472 5300

Faks:			472 5310

E-post:			Haapsalu@haapsalulv.ee

Interneti kodulehekülg:www.haapsalu.ee

Linnapea: Teet Kallasvee

Majandusaasta aruanne koosneb tegevusaruandest, raamatupidamise aastaaruandest ja siseauditi eest vastutava isiku arvamusest majandusaasta aruande kohta.

Dokument koosneb 34 leheküljest.

SISUKORD

Haapsalu Linnavalitsuse lühiiseloomustus ja kontaktandmed			3
Tegevusaruanne									4
Raamatupidamise aastaaruanne							
Tegevjuhtkonna kinnitus raamatupidamise aastaaruandele				9
Raamatupidamisbilanss								10
Tulemiaruanne									11
Rahavoogude aruanne									12
Netovara muutuse aruanne								13
Raamatupidamise aastaaruande lisad
Raamatupidamise aastaaruande koostamisel kasutatud
Arvestuspõhimõtted									14
	Lisa 1 Raha ja pangakontod							17
	Lisa 2 Tehingud avaliku sektori ja sidusüksustega				18
	Lisa 3 Maksud									20		Lisa 4 Muud nõuded ja ettemaksed						21
	Lisa 5 Varud									21
	Lisa 6 Osalused sihtasutuses ja mittetulundusühingutes			22
	Lisa 7 Osalused tütarettevõtjates						23
	Lisa 8 Muud osalused								25
	Lisa 9 Materiaalne põhivara							25
	Lisa 10 Immateriaalne põhivara						26
	Lisa 11 Saadud toetused							27
	Lisa 12 Muud kohustused ja saadud ettemaksed				28
	Lisa13 Laenukohustused							29
	Lisa 14 Kaupade ja teenuste müük						30
	Lisa 15 Muud tulud								30
	Lisa 16 Tööjõukulud								31
	Lisa 17 Majandamiskulud							32
	Lisa 18 Antud toetused							33
	Lisa 19 Maksu-ja lõivukulud							33
	Lisa 20 Tegevuskulude jaotus tegevusalade järgi				33
Allkirjad majandusaasta aruandele							34
Audiitori järeldusotsus

HAAPSALU LINNAVALITSUSE LÜHIISELOOMUSTUS 
JA KONTAKTANDMED

Haapsalu linna kohalik omavalitsus on linna demokraatlikult moodustatud võimuorganite õigus, võime ja kohustus seaduste alusel iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu lähtudes linnaelanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades linna kui terviku arengu iseärasusi.

Juriidiline aadress:					Posti 34
							90504 HAAPSALU
							Eesti Vabariik
Registreerimisnumber					75012802
Telefon:						472 5300
Faks:							472 5310
E-mail							haapsalu@haapsalulv.ee
Audiitor						Aime Ruuge

HAAPSALU LINNA 2004 AASTA TEGEVUSARUANNE

Haapsalu Linnavalitsuse põhitegevuseks on iseseisev linna juhtimine lähtudes linna elanike vajadustest ja huvidest ning arvestades Haapsalu linna arengu iseärasusi.
Linna arengusuunad on fikseeritud Haapsalu linna arengukavas aastateks 2002-2007.
Linna finantseerida on 3 gümnaasiumi, täiskasvanute gümnaasium, algkool, 4 huvikooli, 5 lasteaeda, lastekeskus, raamatukogu, kultuurimaja, raudteemuuseum, infopunkt ja spordibaasid.
Linna 100% osalusega tütarettevõtted on Haapsalu Linnamajanduse AS, AS Haapsalu Veevärk, OÜ Haapsalu Spordibaasid. 51% osalusega tütarettevõte on AS Haapsalu Kuurort.
Linnavalitsuse kui ametiasutuse koosseisus on 50,5 ametikohta, millest 43,5 on avalikud teenistujad ja 7 lepingulised ametikohad. Linnapeale ja aselinnapeadele maksti 2004. aastal töötasusid ja preemiaid kokku 914 253 krooni
Linna eelarve tulusid laekus 2004 a prognoositust rohkem. Eelarve tulusid oli planeeritud 130 025 366 krooni, laekus 132 527 552 krooni. Eelarve kulusid oli planeeritud 136 133 398 krooni, eelarve kassaline täitmine oli 135 669 800 krooni.

Linnakeskkond

Lähtuvalt osakonna põhimäärusest on linnakeskkonna osakonna pädevuses kolm põhilist valdkonda: teede ja tänavate hooldus; haljastuse hooldus ja keskkonna küsimuste lahendamine (jäätmed, õhk, veekvaliteet).
2004. aastal teostati teede hankest ja lisavahenditest lähtuvalt järgmisi töid:
1.	teede ja tänavate libedusetõrje;
2.	kõnniteede lume ja libedusetõrje;
3.	parklate libedusetõrje;
4.	ühistranspordi peatuste igapäevane hooldus;
5.	teede ja tänavate pühkimine;
6.	aukude lappimine;
7.	2,5 kordset pindamist (Tedre, Räägu, Tellisetehase, Mõtuse, Männi pikendus, Luha – osaliselt hanke väliselt);
8.	teekatte märgistustööd;
9.	liiklusmärkide paigaldus;
10.	teedel kaevude tõstmine.

Teede ja tänavate ja heakorra valdkonnas teostati 48 ettekirjutust.
Heakorra valdkonnas teostati linna koristustöid läbi erinevate hangete. Heakorra valdkonnas investeeringuid ei tehtud. 2004. aastal paigutati suurem rõhk haljastuse valdkonnas lilledele. 2004. aasta sügis-talvel valmistati ette haljastuse ja randade hoolduse hanke materjale (hange kuulutati välja detsembris 2004).
Alustati koerte varjupaiga rajamist ja süsteemi välja töötamist.

Keskkonna valdkonnas teostati investeeringuna kaks projekti:
1.	Piiskoplinnuse haljastuse projekti III osa elluviimine (lõppes dets 2004).
2.	Läänemaa jäätmejaama projekti koostamine (lõppeb juuni 2006).
Samas taotleti vahendeid viie erineva projekti elluviimiseks, neist 2005. aastal teostatakse välisõhu mõõtmised ja keskkonnajaamade rajamine.
Jaanuaris 2004 võeti kasutusele SA KIK abiga valminud kolmas prügimaja.
2004. aasta novembris valmis linna uus jäätmehoolduseeskiri, mis esitati seadusega nõutud kooskõlastusringile novembris 2004.
2004. aastal arendati välja jäätmevaldajate register (juriidiliselt asutamine 2005 mai).

Viidi läbi keskkonnahariduslikud “Ökokratt” keskkonnanädalad Haapsalu lasteaedades ja koolides (peateemaks oli jäätmed).

Looduskaitse valdkonnas 2004. aasta mais kinnitati Haapsalus üks Natura 2000 ala. (taotleti kahte, sealhulgas ka mudamaardlat, kuid jäi ainult Piiskoplinnus).

Elamumajandus

Elamumajanduse valdkonnas viidi läbi Haapsalu Linnavaraameti likvideerimine ja korraldati ümber linnale kuuluvate munitsipaaleluruumide ja äripindade haldamine. Alates 2004. aastast haldab linnale kuuluvaid munitsipaaleluruume lepingu alusel Haapsalu Linnamajanduse AS.

Haridus, sport, noorsootöö

Jätkuvalt on linnas 5 kooli, 5 lasteaeda ja 4 huvialakooli, mis täidavad oma põhikirjalisi ülesandeid. Linnas tegutsevad kaks avatud noortekeskust: üks sotsiaalmajas, teine Endla tn vabakoguduse kiriku ruumides. Linnas tegutseb kokku ca 20 spordiklubi, -organisatsiooni, kes organiseerivad lastele-noortele sportlikku vaba aja sisustamist (treeningud, võistlused, laagrid). Järgnevalt mõned olulisemad 2004. aasta tegevused:
1.	Korraldati maikuus kooli minevatele lasteaialastele lasteaia lõpuekskursiooni loomaaeda.
2.	Täielikult renoveeriti lasteaed Päikesejänku, väiksemaid investeeringuid tehti ka teistele lasteaedadele: remonditi koridor lasteaias Tõruke, lasteaias Tareke alustati turvavalgustuse väljaehitamist ja vahetati hoonel osad aknad.
3.	Lastead Tareke sai juurde ühe rühma Haapsalu Üldgümnaasiumi algklasside kolimisel tagasi koolimajja.
4.	Haapsalu Gümnaasium sai juurdeehituse ja renoveeriti täielikult internaat ning osaliselt koolihoone. Haapsalu Üldgümnaasiumis alustati köögi renoveerimisega. Haapsalu Täiskasvanute Gümnaasiumi hoones valmis ühest poiste tööõpetuse klassist arvutiklass, mis on ühiskasutuses Haapsalu Linna Algkooliga. Haapsalu Täiskasvanute Gümnaasiumis alustai ka tööõpetuseklassidesse ja automodellismi ruumidesse viiva trepikoja remonti ning ehitati turvaväljapääs kolmandalt korruselt vastavalt Päästeameti ettekirjutusele.
5.	Viidi läbi riigihange koolidele õppevahendite soetamiseks.
6.	Toetasime koolide korraldatud ürituste läbiviimist ja koolide välissuhtlemist (sõpruskoolidega õpilaste ja õpetajate vahetus).
7.	Muusikakoolis renoveeriti alumine koridor koos WC-dega ning vahetati osad aknad. Selleks oli linnaeelarves ette nähtud investeeringute toetus ja lisaks saadi raha projekti kaudu Siseministeeriumi investeeringutest.
8.	Suvel toimusid linna noortele töölaagrid. Kokku said tööd 70 last. Noored olid abiks linna heakorrastamisel ja linnuse abitöödel.
9.	Toetati noortele korraldatavaid üritusi läbi projektide, mis viidi läbi noorte endi, mittetulundusühingute, koolide või teiste organisatsioonide poolt.
10.	Jätkati linna spordiklubide tegevuste toetamist vastavalt kehtivale korrale.
11.	Võimaldati koolilastel 2-10 (vastavalt laste vanusele: algklassides rohkem, gümnaasiumis vähem) tasuta ujumistundi linna ujulas, et täiendavalt toetada lastes tervete ja sportlike eluviiside-harjumuste kujunemist.
12.	Alustati linna huvihariduse ja noorsootöö ümberkorraldamisega, mille lõpptulemusena peaks lastekeskusest saama noorsootöö- ja huvihariduskeskus. Sellega seoses koondus ka linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonnas  noorsootöö-peaspetsialisti ametikoht.
Kultuur

Kultuurieelarvest toetati põhiliselt Haapsalu 725. juubeli tähistamisega seotud üritusi ning vastavat reklaamikampaaniat. Lisaks toetati kultuurikollektiive, ürituste korraldamist ning turismimessidel osalemist. Suurematest üritustest peale linna juubeli toetati Vanamuusikafestivali, Viiulimänge ja uut Valge Daami etendust.

Jätkus Kultuurikeskuse remont, renoveeriti lõplikult raudteejaama hoone. Lasteraamatukogusse paigaldati keskküte ning keskraamatukogu läks üle elektroonilisele laenutussüsteemile.
Linna esindus oli väljas turismimessidel Helsingis, Peterburis, ja Tourest messil Tallinnas. Materjalid saadeti veel mitmetele messidele Saksamaal ja Skandinaavias.

Sotsiaalhoolekanne- ja tervishoid

Hoolekande valdkonnas jätkati 2004. a hoolekannet reguleerivate õigusaktide korrastamist, lisaks töötati välja mitu uut akti. Kuna Haapsalu linnal puudus kindel kord abivajavate isikute sotsiaalteenustele suunamiseks, töötati 2004. a välja hoolekandeteenuste võimaldamist reguleeriv dokument, mis kehtestati linnavolikogu poolt. Alustati ka hoolekandeteenuste kirjeldamisega ja miinimumnõuete väljatöötamisega, töö viiakse lõpuni 2005. a jooksul. Korrastati sotsiaalvaldkonnas tegutsevate MTÜ-de toetamise korda, töötati välja nõuded esitatavatele projektidele.

Haapsalu linna arengukava kohaselt tuleb koolides arendada välja laste õppimist ja õpetamist toetav terviklik tugistruktuur ehk teisisõnu – tuua koolidesse tööle mitmeid eriala spetsialiste õpilaste ja õpetajate ja perede nõustamiseks ja abistamiseks. Sellest lähtuvalt võeti 2004. a sotsiaal- ja tervishoiuosakonda tööle koolisotsiaaltöötaja, kelle tööpiirkondadeks on Haapsalu Linna Algkool ja Haapsalu Wiedemanni Gümnaasium. 2005. a võetakse tööle veel teinegi sotsiaaltöötaja Haapsalu Gümnaasiumisse.

2004. a kolis Haapsalu linnas tegutsev kodutute varjupaik uude asukohta - linna piiril asuvale maa-alale. Varjupaika haldab ja teenuse korraldamise eest vastutab MTÜ Haapsalu Tööotsijate Ühing. Lisaks tekkis linna juurde ka sotsiaalkortereid – 18 korterit MTÜ Tööotsijate Ühingu haldamisel ja 2 linnale kuuluvat korterit- seega sai linn juurde 20 uut eluaset vähekindlustatud ja toimetulekuraskustega elanikkonnale.

2004. a viidi läbi linnaliini bussides sõitvate pensionäride ja puuetega inimeste loendus.
Haapsalu linn on võimaldanud mitmel eelneval aastal tasuta sõitu linnaliini bussides 70-aastastele ja vanematele pensionäridele ning raske ja sügava puudega isikutele. Alla 70-aastased pensionärid on saanud sõita 50% soodustusega. 2004. a viidi sotsiaal- ja tervishoiuosakonna eestvedamisel läbi Haapsalu linnaliini bussides sõitvate pensionäride ja puuetega inimeste loendus eesmärgiga saada teavet linnaliinide bussides sõitvate pensionäride tegelikust arvust, et planeerida 2005. a eelarvet sihipärasemalt ning võimaluse korral tagada tasuta sõit kõigile vanadus- ja töövõimetuspensionäridele ja puuetega inimestele. Loenduse viisid läbi 30 päeva jooksul kõigil linnaliinidel Läänemaa Pensionäride Ühenduse liikmed.

2004. a tellis sotsiaal- ja tervishoiuosakond MTÜ-lt Läänemaa Puuetega Inimeste Koda linna avalike objektide hindamise nimetatud ehitiste puuetega inimestele kättesaadavuse aspektist lähtuvalt. Hinnati 130 linna avalikku hoonet ja üldist linnakeskkonda (teed, tänavad, parklad, rannad) ja igale objektile koostati hinnanguleht koos ettepanekutega ligipääsetavuse parandamiseks.

Haapsalu Linnavalitsuse hallataval asutusel Haapsalu Sotsiaalmaja valmis arengukava aastateks 2004-2009, kus nähakse ette sotsiaalmaja spetsialiseerumist eakate ja puuetega inimeste hoolekande korraldamisele. 2004. a käivitati ka isikliku abistaja teenus, mida osutatakse 5 puudega inimesele. Uute tegevustena võib sotsiaalmajas nimetada ajalehe “Lääne Elu” lintilugemist nägemispuudelistele isikutele, arvutiõppe kursust vaegnägijatele ja viipekeele kursuste korraldamist, psühholoogilise nõustamise teenuse võimaldamist toimetulekuraskustes peredele ning sotsiaalselt tõrjututele ja mitmeid teisi algatusi.
	
Haapsalu linn kuulub Eesti Tervislike Linnade Võrgustikku 2002. a alates. 2004. a koostati Haapsalu linna tervise kirjeldus WHO poolt väljatöötatud terviseindikaatorite alusel, millele järgneb 2005. a linna terviseprofiili koostamine ja kogumikuna väljaandmine. Osaleti ka maakondliku hooldusravi arengukava koostamisel ja aidati kaasa Läänemaa Haigla arengukava koostamisele.
Haapsalu linna eelarvelistest vahenditest toetati ravikindlustusega hõlmamata isikutele esmatasandi arstiabi võimaldamist.

Ülevaade Haapsalu linna äriühingute ja sihtasutuste majandustegevusest.

Haapsalu linna enamusosalusega äriühingute ja sihtasutuste majandustegevust võib pidada heaks.

Haapsalu Linnamajanduse AS aktsiakapitalist kuulub linnale 100%. Ettevõtte peamiseks tegevusalaks on kinnisvarahooldus, teede- ja tänavate hooldus ning heakorra hooldus- ja haljastustööde teostamine. Haapsalu Linnamajanduse AS annab tööd keskmiselt 40 töötajale. Müügitulust moodustab kinnisvarahooldus 84,27% ja heakorratööd 15,15%.
Ettevõtte 2004. aasta bilansi andmed:
•	varade maht 6198 924 krooni;
•	kohustused 4782 540 krooni;
•	omakapital 1416 384 krooni;
•	2004. aasta realiseerimise netokäive 21 181 381 krooni;
•	2004. aasta kasum 62 174 krooni.

Haapsalu Veevärk AS aktsiakapitalist kuulub Haapsalu linnale 98,8%. 2004. aastal müüdi ÜF projekti raames kokku 1,2% aktsiakapitalist Ridala vallale, Oru vallale, Taebla vallale, Noarootsi vallale, Vormsi vallale ja Risti vallale. Ettevõte jätkab ÜF projekti realiseerimist, mille kogumahuks on163 milj krooni. Haapsalu Veevärk AS põhitegevusalaks on vee- ja kanalisatsiooniteenuse osutamine teeninduspiirkonnas. Teeninduspiirkond hõlmab 13619 elanikku, kellest veeteenust saavad 95,2% elanikke ja kanalisatsiooniteenust 86,4% elanikke. Ettevõttes töötab keskmiselt 28 inimest.
Ettevõtte 2004. aasta bilansi andmed:
•	varade maht 94 513 383 krooni;
•	kohustused 81 949 770 krooni;
•	omakapital 12 563 613 krooni;
•	2004. aasta realiseerimise netokäive 11 858 667 krooni;
•	2004. aasta kasum 529 617 krooni.

Haapsalu Linna Spordibaasid OÜ kuulub 100% Haapsalu linnale. Ettevõtte peamiseks tegevuseks on linnale kuuluvate spordibaaside haldamine, milleks on Wiedemanni spordihoone, Lihula mnt. Spordihoone, Haapsalu Veekeskus, Haapsalu staadion ja Tuksi spordibaas. Ettevõte tegeleb lisaks veel
-	spordi- ja kultuuriürituste ning treeninglaagrite korraldamisega,
-	majutusteenuste ja toitlustamise korraldamisega
-	koostöö arendamisega spordiklubide, asutuste ja ettevõtete  vahel Eestis ja välismaal.
Ettevõtte keskmine töötajate arv 2004. aastal oli keskmiselt 41 inimest
Ettevõtte 2004. aasta bilansi andmed:
•	varade maht 2434 458 krooni;
•	kohustused 1825 379 krooni;
•	omakapital 609 079 krooni;
•	2004. aasta äritulud kokku 7370 658 krooni;
•	2004. aasta kasum 326 286 krooni.

Läänemaa Haigla SA on Haapsalu linna poolt asutatud sihtasutus. Sihtasutuse tegevusalaks on eriarstiabi osutamine Lääne maakonnas. 2004. aastal kooskõlastati SA Läänemaa Haigla arengukava 2015. aastani. Eesti haiglavõrgu arengukavas on läänemaale kavandatud üldhaigla. 2004. aastal raviti statsionaarselt 3808 haiget ja kulutati selleks 25 898 voodipäeva. Läänemaa Haigla annab tööd 196 inimesele.
Ettevõtte 2004. aasta bilansi andmed:
•	varade maht 18 747 955 krooni;
•	kohustused 5336 745 krooni;
•	kapital 13 411 210 krooni;
•	2004. aasta tegevustulud 35 824 670 krooni;
•	2004. aasta kahjum 482 398 krooni.

Haapsalu Kuurort AS 50,1% osalus kuulub Haapsalu linnale. Ettevõtte tegevusalaks on taastusravi-, majutus- ja toitlustusteenuse pakkumine. Haapsalu Kuurort AS pakkus sanatooriumis Laine raviteenust 7800 inimesele, mis oli 5,4% rohkem, kui eelneval aastal. 2004. aastal oli täidetud voodipäevade arv 40 000 ja lõpptäituvuseks kujunes 71%. Haapsalu Kuurort AS pakub tööd 79 töötajale.
Ettevõtte 2004. aasta bilansi andmed:
•	varade maht 27 588 239 krooni;
•	kohustused 6235 826 krooni;
•	omakapital 21 352 413 krooni;
•	2004. aasta äritulud kokku 25 795 121 krooni;
•	2004. aasta kasum 2783 480 krooni.

Läänemaa Apteek AS linnale kuuluv 100% aktsiakapital müüdi 2004 aastal. Aktsiate hinnaks kujunes avalikul kirjalikul enampakkumisel 1 100 001 krooni.

Teet Kallasvee
Linnapea

TEGEVJUHTKONNA DEKLARATSIOON

Tegevjuhtkond kinnitab oma vastutust lehekülgedel 1 kuni 34 toodud 2004 aasta raamatupidamise aastaaruande koostamise eest ja kinnitab oma parimas teadmises, et:

1)	raamatupidamise aastaaruande koostamisel rakendatud arvestuspõhimõtted on vastavuses Eesti hea raamatupidamistavaga;

2)	raamatupidamise aastaaruanne kajastab õigesti ja õiglaselt raamatupidamiskohustuslase finantsseisundit, majandustulemust ja rahavoogusid.

Teet Kallasvee							13.05.2005

Nimi				Allkiri				Kuupäev

RAAMATUPIDAMISBILANSS
Tuhandetes kroonides

			Lisa	31.12.2004	31.12.2003	
Varad				
	Käibevara				
		Raha ja pangakontod	1	4 457	2 928	
		Maksunõuded 	3	4 898	4 909	
		Maksude ettemaksud	3	36		
		Nõuded ostjate vastu	*	571	1 796	
		Muud nõuded ja ettemaksed	4	78	18	
		Varud	5		4	
	Käibevara kokku		10 040	9 655	
						
	Põhivara				
		Osalused sihtasutuses ja mittetulundusühingutes	6	13 949	13 944	
		Osalused tütarettevõtjates	7	38 054	23 375	
		Muud osalused	8	20	20	
		Maksunõuded	3		2	
		Materiaalne põhivara	9	151 059	133 518	
		Immateriaalne põhivara	10	117	181	
	Põhivara kokku		203 199	171 040	
Varad kokku		213 239	180 695	
						
Kohustused 				
	Lühiajalised kohustused				
		Võlad hankijatele		5 094	4 139	
		Võlad töövõtjatele		4 008	3 358	
		Maksuvõlad ja saadud maksude ettemaksed	3	1 862	2 056	
		Muud kohustused ja saadud ettemaksed	11,12	7 860	909	
		Laenukohustused	15	2 119	2 440	
	Lühiajalised kohustused kokku		20 943	12 902	
						
	Pikaajalised kohustused				
		Võlad hankijatele		1 400	2 842	
		Muu pikaajaline kohustus		9		
		Sihtfinantseerimine	11	32		
		Kapitaliliising	13	182		
		Laenukohustused	13	36 515	32 664	
	Pikaajalised kohustused kokku		37 138	35 506	
Kohustused kokku		59 081	48 408	
						
Netovara				
	Reservid		100	100	
	Aruandeaasta kasum/kahjum		21 871		
	Akumuleeritud ülejääk		132 187	132 187	
Netovara kokku		154 158	132 287	
Kohustused ja netovara kokku		213 239	180 695	

TULEMIARUANNE
Tuhandetes kroonides

	Lisa	31.12.2004		
Tegevustulud				
	Maksud	3	55 268		
	Saadud toetused	11	53 854		
	Kaupade ja teenuste müük	14	14 718		
	Muud tulud	3;15	4 064		
Tegevustulud kokku		127 904		
							
Tegevuskulud				
	Tööjõukulud				
		Töötasukulud		-38 959		
		Erisoodustused		-172		
		Maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed	-13 304		
		Kokku tööjõukulud	16	-52 435		
	Majandamiskulud	17	-37 607		
	Antud toetused	18	-13 369		
	Maksu- ja lõivukulud	19	-8 640		
	Muud kulud	20	-13		
	Põhivara amortisatsioon	9	-8 562		
Tegevuskulud kokku		-120 626		
							
Tegevustulem		7 278		
							
Finantstulud ja -kulud				
	Intressikulu	13	-1 304		
	Tulem kapitaliosaluse meetodil	7	15 163		
	Tulu hoiustelt ja väärtpaberitelt		743		
	Muud finantstulud ja -kulud		-9		
	Finantstulud ja -kulud kokku		14 593		
							
Aruandeperioodi tulem		21 871		

RAHAVOOGUDE ARUANNE
Tuhandetes kroonides

				Lisa	31.12.2004	
Rahavood põhitegevusest			
	Tegevustulem		7 278	
		Korrigeerimised			
			Põhivara amortisatsioon 	11,12	8 562	
			Kasum/kahjum põhivara müügist	11	-3 646	
			Põhivara sihtfinantseerimise amortisatsioon	11,13	-14 044	
		Kokku korrigeeritud tegevustulem		-1 850	
	Käibevarade netomuutus		1 144	
	Kohustuste netomuutus		5 589	
	Kokku rahavood põhitegevusest		4 883	
						
Rahavood investeerimistegevusest			
	Materiaalse põhivara soetus	9	-27 833	
	Immateriaalse põhivara soetus	10	-4	
	Laekunud sihtfinantseerimine põhivara soetuseks	11	14 077	
	Laekunud põhivara müügist	10	5 445	
	Korrigeerimine kapitalirendi tingimustel soetatud põhivara	4	222	
	Laekunud osaluse müügist	7	479	
	Korrigeerimine muutusega võlgades hankijatele	1,4,5	1 340	
	Laekunud muu finantstulu		743	
	Rahavood investeerimistegevusest kokku		-5 531	
						
Rahavood finantseerimistegevusest			
	Saadud laenud	13	6 256	
	Laenude tagasimaksed	13	-2 489	
	Kapitalirendi tagasimaksed	13	-277	
	Makstud intressid 	14,15	-1 304	
	Makstud muud finantskulud		-9	
	Rahavood finantseerimistegevusest kokku		2 177	
						
Puhas rahavoog		1 529	
						
Raha ja selle ekvivalendid perioodi algul	1	2 928	
Raha ja selle ekvivalentide muutus		1 529	
Raha ja selle ekvivalendid perioodi lõpul	1	4 457	

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE
Tuhandetes kroonides

Akumuleeritud ülejääk		
Saldo seisuga 31.12.2003	132 287	
Aruandeperioodi tulem	21 871	
Saldo seisuga 31.12.2004	154 158	

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE KOOSTAMISEL KASUTATUD ARVESTUSMEETODID JA HINDAMISALUSED

Käesolev raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas Eesti Vabariigi hea raamatupidamistavaga ja riigieelarve seadusega. Hea raamatupidamistava tugineb rahvusvaheliselt tunnustatud arvestuspõhimõtetele (Euroopa Liidu raamatupidamise direktiivid, rahvusvahelised finantsarvestuse standardid ja rahvusvahelised avaliku sektori raamatupidamise standardid) ning selle põhinõuded on kehtestatud Eesti Vabariigi raamatupidamise seaduses, mida täiendavad Raamatupidamise Toimkonna poolt välja antud juhendid ning riigi raamatupidamise üldeeskirjas sätestatud nõuded. Seoses uute arvestuspõhimõtete rakendamisega puuduvad võrreldavad andmed.
Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud lähtudes soetusmaksumuse printsiibist.
Raamatupidamise aastaaruanne on koostatud tuhandetes Eesti kroonides.
Varade ja kohustuste jaotus lühi-ja pikaajalisteks
Varad ja kohustused on bilansis jaotatud lühi- ja pikaajalisteks lähtudes sellest, kas vara või kohustuse eeldatav valdamine kestab kuni ühe aasta või kauem arvestatuna bilansikuupäevast.

Raha ja raha ekvivalendid
Bilansis kajastatakse raha ja pangakontode kirjel kassas olevat sularaha, arvelduskontode jääke (v.a. arvelduskrediit).

Muud nõuded
Nõudeid kajastatakse bilansis nõudeõiguse tekkimise momendil ning laekumata nõudeid hinnatakse individuaalselt.

Osalus sihtasutuses
Bilansis kajastatakse osalust sihtasutuses, mille üle riigiraamatupidamiskohustuslasel on valitsev või oluline mõju. Osalus on bilansis kajastatud kapitaliosaluse meetodil.

Osalused tütarettevõtjates
Tütarettevõtjat loetakse kontrolli all olevaks, kui aruandekohustuslane omab üle 50% tütarettevõtja hääleõiguslikest aktsiatest või osadest , on võimeline kontrollima tütarettevõtja tegevus- ja finantspoliitikat või omab õigust nimetada või tagasi kutsuda enamikku nõukogu liikmetest. Osalusi tütarettevõtjate aktsiates ja osades kajastatakse kapitaliosaluse meetodil.

Materiaalne põhivara
Materiaalseks põhivaraks loetakse varasid hinnangulise kasuliku tööeaga üle ühe aasta ja soetusmaksumusega alates 10000 kroonis. Varad, mille kasulik tööiga on üle 1 aasta, kuid mille soetusmaksumus on alla 10000 krooni, kantakse soetamishetkel kulusse.
Põhivara rekonstrueerimisväljaminekud, mis pikendavad vara kasulikku tööiga ning tõstavad vara kvaliteeti või tööjõudlust üle algselt arvatud taseme, kapitaliseeritakse bilansis põhivarana. Põhivara remondi- ja hoolduskulud, mis tehakse eesmärgiga säilitada vara esialgset taset, kajastatakse nende kulude tekkimisel aruandeperioodi kuludes.
Põhivarasid kajastatakse soetusmaksumuses, millest on maha arvatud akumuleeritud kulum. Kulumi arvestamisel kasutatakse lineaarset meetodit. Kulumi norm määratakse igale põhivara objektile eraldi, sõltuvalt selle kasulikust tööeast. Kulumi normid aastas on põhivara gruppidele järgmised:

Põhivara liik						norm aastas protsentides
hooned
(kivi-, raudbetoon- ja suurpaneel-,
-plokkseintega)						1,5
(puidust)							3,0
rajatised
hüdrotehnilised rajatised					2,0
transpordimajanduse, side ja teised rajatised			4,0
elektriülekanderajatised					5,0
torustikud							2,5
muud rajatised							3,5
masinad ja seadmed						10-20
transpordivahendid						20,0
inventar							20,0

Maad ja kunstiväärtusi, mille väärtus aja jooksul ei vähene, ei amortiseerita.

Immateriaalne põhivara
Immateriaalset põhivara kajastatakse füüsilise substantsita vara kasuliku tööeaga üle ühe aasta ja soetusmaksumusega alates 10000 kroonist. Immateriaalset põhivara kajastatakse soetusmaksumuses, millest on maha arvatud akumuleeritud kulum ja võimalikud väärtuse langusest tulenevad allahindlused. Immateriaalse põhivara amortiseerimisel kasutatakse lineaarset meetodit ja amortisatsioonimäär aastas on 20 protsenti.

Renditud varad
Kapitalirendina käsitletakse rendilepingut, mille puhul kõik olulised vara omandiga seonduvad riskid ja hüved kanduvad üle rentnikule. Muud rendilepingud kajastatakse kasutusrendina
Kasutusrendi maksed kajastatakse kuluna ühtlaselt rendiperioodi jooksul
Kasutusrendi tingimustel väljarenditud vara kajastatakse bilansis tavakorras, analoogselt muu põhivaraga. Kasutusrendimaksed kajastatakse tuluna ühtlaselt rendiperioodi jooksul. 

Sihtfinantseerimine
Sihtfinantseerimisena kajastatakse sihtotstarbeliselt antud ja teatud tingimustega seotud toetusi. Sihtfinantseerimist ei kajastata tuluna või kuluna enne, kui eksisteerib piisav kindlus, et toetuse saaja vastav sihtfinantseerimisega seotud tingimustele ja sihtfinantseerimine leiab aset.
Tegevuskulude sihtfinantseerimise kajastamisel lähtutakse tulude ja kulude vastavuse printsiibist( tulu sihtfinantseerimisest kajastatakse proportsionaalselt sellega seonduvate kuludega).Sihtfinantseerimise kajastamisel rakendatakse brutomeetodit, mille järgi kajastatakse tulemiaruandes kompenseeritavat kulu ja saadud toetust mõlemaid eraldi.
Varade sihtfinantseerimise korral lähtutakse sihtfinantseerimise kajastamisel brutomeetodist – sihtfinantseerimise abil soetatud vara võetakse bilansis arvele tema soetusmaksumuses; varade soetamise toetuseks saadud sihtfinantseerimise summa kajastatakse bilansis kohustusena kui tulevaste perioodide tulu sihtfinantseerimisest. Soetatud vara amortiseeritakse kulusse ja sihtfinantseerimise kohustus tulusse soetatud vara kasuliku eluea jooksul.

Maksude arvestus
Põhivara või varude soetamisel tasutud mittetagastatavad maksud ja lõivud (näiteks käibemaks, juhul kui ostjaks on mitte-käibemaksukohustuslane) on kajastatud soetamishetkel kuluna ning neid ei kajastata varade soetusmaksumuse koosseisus.

Tulude arvestus

Toodete müügist tulenevat tulu kajastatakse siis, kui kõik olulised omandiga seotud riskid on läinud üle ostjale ning müügitulu ja tehinguga seotud kulu on usaldusväärselt määratav. Tulu teenuste müügist kajastatakse teenuse osutamisel, lähtudes valmidusastme meetodist. 
Edasiantavate tulude ja kulude arvestus.
Vahendatavad kommunaalkulud kajastatakse tulemiaruandes tuluna ja kuluna.

Lisa 1 Raha ja selle ekvivalendid

Kirjel Raha ja pangakontod on kajastatud raha jääk pankades avatud
arvelduskontodel ja sularaha jääk kassas.

Seisuga 31.12.2004 kassas sularaha jääki ei olnud.
Seisuga 31.12.2003 kassas sularaha jääki ei olnud.

Aruandeperioodil saadi arvelduskontodelt 138 tuhat krooni intressitulu

Lisa 2 Tehingud avaliku sektori ja sidusüksustega
tuhandetes kroonides

Lisa 9 Materiaalne põhivara									
tuhandetes kroonides
									
 		Maa	Hooned ja rajatised	Masinad ja seadmed	Info- ja kommuni-katsiooni-tehno-loogia seadmed	Muu põhi-vara	Mitteamortiseeruv materiaalne põhivara	Lõpeta-mata tööd ja ette-maksed	Kokku	
Soetusmaksumus perioodi alguses	26 349	113 405	3 844	3 522	2 736	5 409	205	155 470	
Akumuleeritud kulum perioodi alguses	0	-14 921	-2 833	-2 274	-1 924		0	-21 952	
Jääkväärtus perioodi alguses	26 349	98 484	1 011	1 248	812	5 409	205	133 518	
Aruandeperioodi liikumised	-607	22 834	-90	-273	168	-4 271	-205	17 556	
	Soetused ja parendused	0	20 875	289	261	439	352	5 617	27 833	
	Ümberklassifitseerimine	0	3 289					-3 289	0	
	Amortisatsioon 	0	-2 613	-309	-559	-282		0	-3 763	
	Antud siirded		-11	-20				-2 533	-2 564	
	Saadud siirded		2 533	20		11			2 564	
	Müük	-608	-1 147	-44					-1 799	
	Ümberhindlus									
	Mahakandmine		-105	-3			-4 623		-4 731	
Soetusmaksumus perioodi lõpus	25 741	138 220	3 696	3 691	3 087	1 138		175 573	
Akumuleeritud kulum perioodi lõpus	0	-16 915	-2 787	-2 705	-2 107		0	-24 514	
Jääkväärtus perioodi lõpus	25 741	121 305	944	950	980	1 138	0	151 059	

Aruandeperioodil kaeti järgmiste põhivarade soetus sihtfinantseerimise arvel: 	
Personal Computer  Microlonk Essential+17 LCD monitor kogus 2  summas 40 tuhat krooni	
Printer Minolta PagePro 1300W  kogus 1 summas 2 tuhat krooni	
Tiigrihüppe SA-st ML Novator p4 2.8HT  summas 15 tuhat krooni	
Tiigrihüppe SA-st HP Laser Jet summas 24 tuhat krooni	
Tiigrihüppe SA-st ML Notebook MCLS kogus 1 summas 14 tuhat krooni	
Tiigrihüppe SA-st Multimeediaprojektor kogus 1 summas 16 tuhat krooni	
21.saj.kool projektist Köögivilja tükeldaja kogus1 summas 11 tuhat krooni	
Kredex st -Üürielamufondi suurendamine kogus 8 summas 772 tuhat krooni	
Kokku soetatud sihtfinantseerimise arvel summas 123 tuhat krooni	
Sihtfinantseerimist kajastab täpsemalt lisa 11.	
Amortisatsiooni jaotus tegevusalade järgi on esitatud lisas 20.	

s.h. kapitarendi tingimustel soetatud põhivara							
 	 	 	 	Masinad ja seadmed	Info- ja kommuni-katsiooni-tehno-loogia seadmed	Muu põhi-vara		Kokku	
Soetusmaksumus perioodi alguses				343			343	
Akumuleeritud kulum perioodi alguses				-123			-123	
Jääkväärtus perioodi alguses				220			220	
Aruandeperioodi liikumised								
	Amortisatsioon 				-55			-55	
Soetusmaksumus perioodi lõpus				343			343	
Akumuleeritud kulum perioodi lõpus				-178			-178	
Jääkväärtus perioodi lõpus				165			165	
Kapitalirendikohustused on esitatud lisas 15.							

Lisa 10 Immateriaalne põhivara		
tuhandetes kroonides		
			
Immateriaalse põhivarana on kajastatud soetatud arvutitarkvara.	
			
Soetusmaksumus perioodi alguses	374	
Akumuleeritud kulum perioodi alguses	-193	
Jääkväärtus perioodi alguses	181	
			
Aruandeperioodi liikumised		
	Soetused 	4	
	Amortisatsioon 	-68	
Soetusmaksumus perioodi lõpus	377	
Akumuleeritud kulum perioodi lõpus	-260	
Jääkväärtus perioodi lõpus	117	

Lisa 11 Saadud toetused			
tuhandetes kroonides			
				
a) Saadud sihtfinantseerimine põhivara soetamiseks			
	Kultuuriministeeriumilt kultuurikeskuse rekonstrueerimiseks	1526		
	Haridus- ja Teadusministeeriumilt Haapsalu Gümnaasiumi ja Lasteaed Päikesejänku renoveerimine ning Haapsalu Üldgümnaasiumi arvuti soetus 32,0 soetamiseks	10228		
	Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumilt teede renoveerimiseks	297		
	Ettevõtluse Arendamise SA Raudteejaama restaureerimise projekt900,0,	900		
	Keskkonnainvesteeringute Keskus Väike-Viigi rekonstrueerimise projekt	5537		
	Krediidi ja Ekspordi Garanteerimise SA osalus linna saabuvale tööjõule ja sundüürnikele korterite ostmise projektis	772		
	Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus osalus linna saabuvale tööjõule korteri ostmiseks	176		
	Tiigrihüppe SA-lt koolidele arvutite soetamiseks koolidele arvutustehnika ostmiseks	178		
	Kokku tulemiaruandes kajastatud sihtfinantseerimine põhivara soetuseks	19614		
	Aruandeperioodil saadud ettemakse Haridus- ja Teadusministeeriumilt …			
	Kokku laekunud aruandeperioodil põhivara soetamiseks	19614		
	SM renov.100,0,WG köök 25,0AK rahvariided 8,0			
b) Saadud sihtfinantseerimine tegevuskuludeks			
	Kuressaare Linnavalitsus Piiskopilinnuse fondi toetus	5		
	Raudteemuuseumilt kultuuriürituste toetus	1		
	Haapsalu Kuurort:kultuuriürituste toetus	4		
	Ridala Vallavalitsus Piiskopilinnuse toetuseks	6		
	Eesti Kultuurkapitalilt kultuuriürituste toetuseks.	222		
	Haridus- ja Teadusministeeriumilt koolidele õppevahendite ostmiseks	215		
	Justiitsministeerium: vangist vabanenute nõustamine ja tugiisiku teenus	40		
	Tiigrihüppe SA arvutustehnika ostu toetuseks	52		
	Archimedes SA: Portugali õpetajate sõidupiletite toetuseks( kultuurivahetuse projekt)	19		
	Kultuuriministeeriumist raamatukogule toetus ülalp.1249,0,kult.üritused 240,0.	1489		
	Muinsuskaitseamet: 10,0 linnuse projekt ja 22,0 muinsuskaitse järelevalve	32		
	Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametilt koolipiim õpilastele	35		
	Rahandusministeeriumilt koolilõuna toetus õpilastele	1051		
	Keskkonnainvesteeringute Keskuselt Lasteaed Tõrukesele keskkonna teadlikkuse programmiks	1		
	Läänemaa Muuseum	1		
	Rannarootsi muuseum	1		
	Mittetulundusühingud: kultuuri-ja spordiürituste toetuseks	17		
	Lääne Maavalitsus: õppelaenu kustutamiseks	235		
	Äriühingud kultuuriürituste Haapsalu 725 toetuseks	289		
	SEB Eesti Ühispank linnuse värava rekonstrueerimiseks	40		
	Eraisikud :17,0 Piiskopilinnuse toetuseks,13,0 Ants Roos kuursaali taastamine	30		
	Kokku tulemiaruandes kajastatud sihtfinantseerimine tegevuskuludeks	3785		
	Sihtfinantseerimise nõuded perioodi algul (SA Keskkonnainvesteeringute Keskus 2003. A kulutuste katteks	0		
	Saadud sihtfinantseerimise ettemaksed perioodi algul (SA Keskkonnainvesteeringute Keskuselt Väike-Viigi rekonstrueerimiseks.	-880		
	Aruandeperioodil laekunud ettemakse Haridus-ja Teadusministeeriumilt Haapsalu Gümnaasiumi rekonstrueerimiseks	7305		
	Aruandeperioodil laekunud ettemakse Sotsiaalministeeriumist Sotsiaalmajas vanurite hoolekandekeskuse rekonstrueerimiseks	480		
	Aruandeperioodil laekunud ettemakse SA Keskkonnainvesteeringute Keskuselt Haapsalu Piiskopilinnuse puude langetamine ja vallikraavi võsast puhastamine.	54		
	Kokku laekunud aruandeperioodil tegevuskulude sihtfinantseerimiseks	10744		
				
c) Saadud muud toetused			
	Vastavalt iga-aastasele riigieelarveseadusele kantakse riigieelarvest kohalike 	
	omavalitsuste tasandusfondi, hariduskuludeks, haridus- ja kultuuritöötajate palkadeks 	
	ning toimetulekutoetusteks kehtestatud valemite alusel kindlaksmääratud summa, 	
	mille täpsemat kulutamist riik ei jälgi. Vastavalt üldeeskirjale liigitatakse nimetatud toetus	
	mittesihtotstarbeliseks ning kajastatakse kassapõhiselt tuluna.		
	Aruandeperioodil laekus Haapsalu LV-le riigieelarvest nimetatud toetusi		
	kogusummas 30345 tuhat krooni.			

Lisa 12 Muud kohustused ja saadud ettemaksed			
tuhandetes kroonides			
		31.12.2004	 31.12.2003	
				
Saadud ettemaksed kaupade ja teenuste eest	17	26	
Saadud tagatistasud			
Muud toetuste tagasimaksekohustused	4		
Selgitamata laekumised		0	
Intressivõlad	0		
Muud kohustused	0	3	
Muud viitvõlad		0	
Kokku muud kohustused ja saadud ettemaksed	21	29	

Lisa 13 Laenukohustused					
tuhandetes kroonides						
								
Antud laenude jaotus järelejäänud tähtaja järgi			
Laenukohustused perioodi alguses	Tähtajaga kuni 1 aasta	Tähtajaga 1-2 aastat	Tähtajaga 2-3 aastat	Tähtajaga 3-4 aastat	Tähtajaga 4-5 aastat	Tähtajaga üle 5 aasta	Kokku	
Ühisp.								
hansap.								
Pangalaenud	2 037	1 664	2500	3500	3500	21500	34701	
Laen Rahandus-ministeeriumilt								
Kapitalirent	228	173					401	
Kokku 	4 303	1 837	2 500	3 500	3 500	21 500	35 102	
Laenukohustused perioodi lõpus	Tähtajaga kuni 1 aasta	Tähtajaga 1-2 aastat	Tähtajaga 2-3 aastat	Tähtajaga 3-4 aastat	Tähtajaga 4-5 aastat	Tähtajaga üle 5 aasta	Kokku	
Pangalaenud	2 386	3 309	4309	4309	5664	18492	38469	
Laen Rahandus-ministeeriumilt								
Kapitalirent	165	143	39				347	
Kokku 	2 551	3 452	4 348	4 309	5 664	18 492	38 816	
								
Aruandeperioodil toimunud liikumised				
	Tähtajaga kuni 1 aasta	Tähtajaga 1-2 aastat	Tähtajaga 2-3 aastat	Tähtajaga 3-4 aastat	Tähtajaga 4-5 aastat	Tähtajaga üle 5 aasta	
Saadud kapitaliliising	222						
Tagasi makstud pangalaenud	2037					
Tagasi makstud kapitalirendikohustused	277				
								
Aruandeperioodi kulud						
Intressikulu	Summa	Intress					
  Pangalaenudelt	1284						
  Rahandusministeeriumile					
  Kapitalirendilt	20						
Kokku intressikulu	1304	 					

Lisa 14 Kaupade ja teenuse müük		
tuhandetes kroonides		
			
Riigilõivud	230	
Tulud haridusalasest tegevusest 	8 088	
Tulud kultuuri- ja kunstialasest tegevusest	2 318	
Tulud spordi- ja puhkealasest tegevusest	307	
Tulud tervishoiust	6	
Tulud sotsiaalabialasest tegevusest	351	
Elamu- ja kommunaaltegevuse tulu	6	
Tulud üldvalitsemisest	1	
Tulud muudelt majandusaladelt	638	
Üür ja rent	2 295	
Õiguste müük	16	
Muu toodete ja teenuste müük	462	
Kokku kaupade ja teenuste müük	14 718	

			
Lisa 15 Muud tulud		
tuhandetes kroonides		
			
	Kasum põhivara müügist 	3647	
	Intressid tulumaksuvõlalt (vt lisa 2)	155	
	Intressid muudelt maksuvõlgadelt(vt.lisa2)	10	
	Vee erikasutustasud	171	
	Trahvid	5	
	Saastetasud	9	
	Muud tulud	67	
	Kokku muud tulud	4064	

Lisa 16 Tööjõukulud
tuhandetes kroonides						
	Astme- ja 	Lisatasud	Puhkuse-	Toetused	Kokku	
	põhipalk	ja tulemus-	tasud	ja hüvitised	
				tasud				
Ametnikud						
	Valitavad ja ametisse nimetatavad ametnikud	433	0	20	171	624	
	Kõrgemad ametnikud	963	314	137	97	1 511	
	Vanemametnikud	2 086	283	320	198	2 887	
	Nooremametnikud	9			 	9	
	Kokku ametnikud	3 491	597	477	466	5 031	
Töötajad					0	
	Juhid	3 315	264	238	52	3 869	
	Tippspetsialistid	17 870	1 206	1 236	75	20 387	
	Keskastme spetsialistid	3 866	500	404	111	4 881	
	Töölised ja abiteenistujad	3 529	333	283	42	4 187	
	Kokku töötajad	28 580	2 303	2 161	280	33 324	
Ajutised töötajad	604	0	0	0	604	
Koosseisuvälised töötajad	0	0	0	0	0	
Kokku töötasukulud	32 675	2 900	2 638	746	38 959	
Keskmine töötajate arv						
Ametnikud						
	Valitavad ja ametisse nimetatavad ametnikud	1,00					
	Kõrgemad ametnikud	10,00					
	Vanemametnikud	34,00					
	Nooremametnikud						
	Kokku ametnikud	44,00					
Töötajad						
	Juhid	27,42					
	Tippspetsialistid	255,67					
	Keskastme spetsialistid	98,70					
	Töölised ja abiteenistujad	99,62					
	Kokku töötajad	481,41					

Erisoodustused						
tuhandetes kroonides						
	Õppelaenude kustutamine	130					
	Isikliku sõiduvahendi kasutamine	8					
	Esindus ja vastuvõtukulud	2					
	Toitlustuskulud	3					
	Muud sõidukulud	24					
	Muud erisoodustused	5					
	Kokku erisoodustused	172					
Maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed						
tuhandetes kroonides						
	Sotsiaalmaks töötasudelt	12 906					
	Töötuskindlustusmaksed 	195					
	Tulumaks erisoodustustelt	89					
	Sotsiaalmaks erisoodustustelt	114					
	Kokku maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed	13 304					

Tööjõukulude jaotus tegevusalade järgi on esitatud lisas 22.				
Töötasukuludest moodustavad linnavalitsuse juhtkonnale makstud tasud 1002 tuhat krooni.	
Juhtkonna hulka on loetud linnapea, aselinnapead, linnasekretär.				

Lisa 17 Majandamiskulud		
tuhandetes kroonides		

Kinnistute, hoonete ja ruumide majandamiskulud	11 182	
Õppevahendite ja koolituse kulud	4 539	
Kommunikatsiooni-, kultuuri- ja vaba aja sisustamise kulud	3 761	
Rajatiste majandamiskulud	3 834	
Toiduained ja toitlustusteenused	3 006	
Administreerimiskulud	2 232	
Inventari majapidamiskulud	2 202	
Sotsiaalteenused	1 508	
Mitmesugused majanduskulud	1 313	
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kulud 	1 123	
Teavikute ja kunstiesemete kulud	719	
Koolituskulud	698	
Maismaasõidukite majandamiskulud	620	
Lühiajalised lähetuskulud	373	
Üürile ja rendile antud kinnistute,hoonete,ruumide majandamiskulud	287	
Meditsiinikulud ja hügieenikulud	166	
Uurimis- ja arendustööd	24	
Töömasinate ja seadmete majandamiskulud	10	
Eri-ja vormiriietus	9	
Pikaajalised lähetuskulud	1	
		
(reastada summade suuruse järgi,		
ebaolulised koguda reale Muud majandamiskulud)		
		
Kokku majandamiskulud	37 607	
		
Majandamiskulude jaotus tegevusala järgi on esitatud lisas 20.	
Avalikust sektorist soetatud majanduskulud on esitatud lisas 2.	

Lisa 18 Antud toetused		
tuhandetes kroonides		
		
Peretoetused	150	
Toimetulekutoetused ja täiendavad sotsiaaltoetused	2 529	
Toetused puudega inimestele ja nende toetajatele	4	
Õppetoetused		
Muud sotsiaaltoetused 	7	
Preemiad ja stipendiumid 	17	
Kodumaine sihtfinantseerimine tegevuskuludeks 	4 545	
Kodumaine sihtfinantseerimine põhivara soetuseks	5 537	
KOV-ide vahelised toetused (raamatukogu raamatute toetus)	470	
Liikmemaksud	110	
Kokku toetused	13 369	

Lisa 19 Maksu- ja lõivukulud				
tuhandetes kroonides						
									
Käibemaksukulu kaupade ja teenuste, sh põhivara soetuselt	8 636			
Lõivukulu					4			
Kokku maksu- ja lõivukulud	 	8 640			
									
Maksu- ja lõivukulude jaotus tegevusalade järgi on esitatud lisas 20.	

Lisa 20 Tegevuskulude jaotus tegevusalade järgi		
tuhandetes kroonides						
									
Tegevusala	Tööjõu-kulud	Majandamiskulud	Kulu ebatõenäoliselt laekuvatest nõuetest	Antud toetused	Maksu- ja lõivukulud	Põhivara amorti-satsioon	Kokku	
Haridus	33 992	14 922		30	5 158	810	54 912	
Vaba aeg, kultuur, religioon	9 245	7 632		4 579	977	5 988	28 421	
Majandus	11	2 367		340	580	725	4 023	
Sotsiaalne kaitse	1 648	3 082		2 748	253	144	7 875	
Üldised valitsussektori teenused	7 483	2 276		116	319	231	10 425	
Elamu- ja kommunaalmajandus	56	4 161	13	17	776	621	5 644	
Keskkonnakaitse	0	3 141		5 537	577	43	9 298	
Tervishoid	0	21		2			23	
Avalik kord ja julgeolek	0	5					5	
Kokku tegevuskulud	52 435	37 607	13	13 369	8 640	8 562	120 626	

ALLKIRJAD MAJANDUSAASTA ARUANDELE

(Raamatupidamiskohustuslase) 31.12.2004.a. lõppenud majandusaasta aruanne koosneb tegevusaruandest, raamatupidamise aastaaruandest ja audiitori eest vastutava isiku hinnangust riigiraamatupidamiskohustuslase majandusaasta aruande õigsuse ja tehingute seaduslikkuse kohta.

Pearaamatupidaja				Lea Tammsalu ………………..

Linnapea					Teet Kallasvee ..................