NELJANDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,			27. mai 2005 nr 188

Vabariigi Valitsuse määruse “Haapsalu vanalinna
muinsuskaitseala põhimäärus” eelnõu kooskõlastamine

Kultuuriministeeriumi 21.04.2005 kirjaga nr 5.1-1/2485 on esitatud Vabariigi Valitsuse määruse “Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus” eelnõu, millega kehtestatakse Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala ja selle kaitsevööndi piirid, muinsuskaitsealal ja selle kaitsevööndis kehtivad nõuded ja kitsendused, muinsuskaitset korraldavate organite tööjaotus ning sätestatakse koostöö muinsuskaitset korraldavate organite ja kaitstava loodusobjekti valitseja vahel.
Võttes aluseks eeltoodut ja juhindudes muinsuskaitseseaduse § 15 lg 2, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 37, § 23, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 43, § 62 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Kooskõlastada Vabariigi Valitsuse määruse “Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus” eelnõu.

2.	Linnavolikogu kantseleil teha otsus teatavaks Kultuuriministeeriumile (Suur-Karja 23, 15076 Tallinn) otsuse koopia väljastamisega posti teel.

3.	Otsuse peale võib esitada halduskaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus ette nähtud korras 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest.

Andres Ammas
Volikogu esimees

Eelnõu
20.05.2005

VABARIIGI VALITSUS

MÄÄRUS

Tallinn											2005 nr 

Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala
põhimäärus

Määrus kehtestatakse “Muinsuskaitseseaduse” (RT I 2002, 27, 153; 47, 297; 53, 336; 63, 387; 2004, 25, 171) § 15 alusel.

1.	peatükk
ÜLDSÄTTED

§ 1. Reguleerimisala

Määrusega kehtestatakse Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala (edaspidi muinsuskaitseala) ja selle kaitsevööndi piirid, muinsuskaitsealal ja selle kaitsevööndis kehtivad nõuded ja kitsendused, muinsuskaitset korraldavate organite tööjaotus ning sätestatakse koostöö muinsuskaitset korraldavate organite ja kaitstavate loodusobjektide valitseja vahel. 

§ 2. Esmakordne muinsuskaitse alla võtmise aeg

Haapsalu vanalinn võeti esmakordselt muinsuskaitse alla Eesti NSV Ministrite Nõukogu 27. veebruari 1973. a määrusega nr 91. 

2.	peatükk
MUINSUSKAITSEALA JA SELLE KAITSEVÖÖNDI PIIRID,
MUINSUSKAITSEALA EESMÄRK

§ 3. Muinsuskaitseala piirid

(1) Muinsuskaitseala koosneb Haapsalu piiskopilinnuse ümber ajalooliselt kujunenud linnatuumikust koos mereäärse kuurordialaga. 

(2) Muinsuskaitseala hõlmab ala, mis piirneb Haapsalu Tagalahe rannajoonega, Vee tn 19 krundi idapiiri mõttelise pikendusega põhja suunas rannajooneni, Vee tn 19 krundi ida- ja lõunapiiriga, Vee tänavaga Vee tn 19 krundi edelanurgast kuni Vaba tänavani, Vaba tänavaga, Mihkli tänavaga, Lahe tänavaga kuni ristumiseni Väike-Lossi tänavaga, Väike-Lossi tänavaga kuni ristumiseni Suur-Lossi tänavaga, Suur-Lossi tänavaga kuni ristumiseni Neidude tänavaga, Neidude tänavaga, Suur-Mere tänavaga Neidude tänavast põhja suunas ja selle mõttelise pikendusega Haapsalu Tagalahe rannajooneni.

§ 4. Muinsuskaitseala kaitsevööndi piirid 

Muinsuskaitseala kaitsevöönd koosneb muinsuskaitsealaga külgnevatest aladest, mis väljaspoolt piirnevad Ees- ja Tagalahe (Haapsalu lahe) rannajoonega (hõlmates kogu holmide ala), Aia tänava mõttelise pikendusega Haapsalu Tagalahe rannajooneni, Aia tänavaga, Metsa tänavaga Aia tänavast Uue tänavani, Uue tänavaga, Posti tänavaga Uuest tänavast kuni F. R. Kreutzwaldi tänavani,  F. R. Kreutzwaldi tänavaga, Kalda tänavaga F. R. Kreutzwaldi tänava ja Kalda tn 28 krundi põhjapiiri vahel, Kalda tn 28 krundi põhjapiiri ja selle mõttelise pikendusega Haapsalu Eeslahe rannajooneni vastavalt plaanile.

§ 5. Muinsuskaitseala plaan

(1) Muinsuskaitseala ning muinsuskaitseala kaitsevööndi territoorium ja piirid on fikseeritud  muinsuskaitseala plaanil (edaspidi plaan)1. Muinsuskaitseala piiriks on plaanil muinsuskaitseala piirina tähistatud tänavate muinsuskaitsealast kaugemale jäävate tänavaäärsete hoonete esiseinad või nende mõttelised pikendused kohtades, kus tänavaäärsed hooned puuduvad. Lõikudes, kus piir kulgeb mööda veekogu, on piiriks veekogu muinsuskaitseala-poolne kaldajoon. Lõikudes, kus piir kulgeb mööda tänavat ja hooned paiknevad tagasiastega tänavapoolsest krundipiirist, on muinsuskaitseala piiriks vastav tänavapoolne krundipiir.

(2) Plaani ja §-des 3 ja 4 sätestatu vastuolu korral juhindutakse plaanil fikseeritud muinsuskaitseala ja selle kaitsevööndi territooriumist ja piiridest.

§ 6. Muinsuskaitseala eesmärk

(1) Muinsuskaitseala eesmärk on Haapsalu vanalinna ajalooliselt väljakujunenud linnaehitusliku terviku ja selle üksikosade: kultuurkihi, plaanistruktuuri, ehitiste, maastikuelementide ning miljöölise eripära ja vanalinna silueti ning linnaruumi sisevaadete ilme ja vaadeldavuse säilitamine.

(2) Kaitse eesmärgid, millest juhindutakse muinsuskaitsealal, on:
1)	ajalooliselt väljakujunenud hoonestusstruktuuri ning linnaruumi elementide (tänavaruumid, väljakud, piiskopilinnuse säilinud varemed, linnamüüri säilinud lõigud ja linnuse ning linna vallikraavid, pargid ja puiesteed jms) säilitamine ja linnaruumi hävinud oluliste osade taastamine;
2)	ajalooliselt väljakujunenud linnaplaneeringu: tänavatevõrgu ja kinnistustruktuuri ning  kinnistute hoonestustavade ja arhitektuuritraditsioonide (hoonete mahud ja nende liigendus, ehitusmaterjalid, katusekalded ja -katted, fassaadide detailid ja viimistlus, arhitektuursete väikevormide (piirdeaiad, väravad, puiesteede dekoratiivvormid jms) järgimine ehitiste hooldamisel, konserveerimisel, restaureerimisel ja remontimisel;
3)	ajalooliselt väljakujunenud linnaehitusliku struktuuri, tänavatevõrgu, stiililise ja ajastulise mitmekesisuse, hoonestuse üldise ja kohaliku mastaabi, perspektiivvaadete ja muu vanalinnale iseloomuliku järgimine ehitiste püstitamisel ning ehitiste laiendamisel juurde-, peale- või allaehitamise teel;
4)	muinsuskaitsealale ja sellel paiknevatele ehitistele kahjulike ja sobimatute kasutusviiside väljatõrjumine;
5)	ajaloolises linnatuumikus elamisvõimaluste maksimaalne säilitamine;
6)	arhitektuurselt väärtuslike interjööride, detailide, elementide ja ajalooliste ehituskonstruktsioonide säilitamine ja eksponeerimine;
7)	kuurortlinnaga seotud maastikuelementide ning väärtuslike loodusobjektide ja haljasalade säilitamine ning arendamine;
8)	kultuurkihist  leitud  ja  säilitamist  väärivate  ehituskonstruktsioonide, -detailide või -elementide eksponeerimine;
9)	vanalinna ja selle elementide tekke- ja arengulugu käsitlevate teaduslike uuringute jätkamine ja süvendamine;
10)	ehitusajalooliselt väärtusetute ning keskkonda esteetiliselt risustavate väikeehitiste (kuurid, garaažid, trafoalajaamad jne) lammutamine või nende muinsuskaitsealalt väljaviimine; 
11)	ajaloolisse keskkonda mittesobivate rajatiste (piirdeaiad, telefonikabiinid, laternapostid jne) ja muude objektide (reklaamistendid, skulptuurid, tehnovõrkude maapealsed elemendid jne) püstitamise vältimine või nende muinsuskaitsealalt väljaviimine.

3.	peatükk
MUINSUSKAITSEALAL JA SELLE KAITSEVÖÖNDIS KEHTIVAD NÕUDED JA KITSENDUSED

§ 7. Muinsuskaitsealal kehtivad kitsendused

(1) Muinsuskaitseameti ja Haapsalu Linnavalitsuse loata on muinsuskaitsealal keelatud “Muinsuskaitseseaduse” §-s 24 sätestatud tegevused. 

(2) Muinsuskaitsealal ehitades, konserveerides ja restaureerides ning selleks ehitusmaterjale valides tuleb arvestada nii ehitise kui ka muinsuskaitseala arhitektuurilist ja ajaloolist väärtust.

§ 8. Muinsuskaitseala kaitsevööndis kehtivad kitsendused

(1) Muinsuskaitseala kaitsevööndi hoonestamisel tuleb vältida järske kontraste hoonestuse mastaapsuses muinsuskaitsealal ja vahetult selle piiri ääres ning tagada vanalinna silueti vaadeldavus olulistest vaatepunktidest linnas, vanalinnasuunalistelt tänavatelt ja merelt. 

(2) Muinsuskaitseameti loata on muinsuskaitseala kaitsevööndis keelatud:
1)	püstitada välismõõtmete tõttu muinsuskaitseala oluliste vertikaalsete dominantide vaadeldavust häirivaid või olulisi kaugvaateid muinsuskaitsealale varjavaid ehitisi;
2)	püstitada muinsuskaitseala välispiirile välismõõtmetelt või ehitusmahult muinsuskaitseala või tema välispiiriga vahetult külgneva hoonestuse suhtes mastaapidelt mittesobivaid ehitisi;
3)	paigaldada olulistele vaatesuundadele vanalinnale avanevaid vaateid katvaid või oluliselt varjavaid reklaame, tehnilisi rajatisi või muid konstruktsioone.

§ 9. Nõuded muinsuskaitsealal tehtavatele töödele

(1) Muinsuskaitsealal paiknevat ehitist võib konserveerida, restaureerida või remontida ainult muinsuskaitse eritingimusi järgiva projekti alusel ja erialaspetsialisti muinsuskaitselise järelevalve all “Muinsuskaitseseaduse” §-s 35 sätestatud tingimustel ja korras. 

(2) Ehitus-, maaparandus- ja teetöid ning mälestist ohustada võivaid muid töid tehakse Muinsuskaitseameti loal tingimustel, mis tagavad mälestise säilimise. 

(3) Kui muinsuskaitsealal tööd tehes avastatakse inimtegevuse tagajärjel ladestunud arheoloogiline kultuurkiht, sealhulgas inimluud, või kultuuriväärtusega leid, on tööde tegija kohustatud töö seiskama, säilitama leiukoha muutumatul kujul ning viivitamatult teatama sellest Muinsuskaitseametile ja Haapsalu Linnavalitsusele.

§ 10. Ehitise püstitamine muinsuskaitsealal

(1) Ehitise püstitamise all mõistetakse ehitise püstitamist “Ehitusseaduse” (RT I 2002, 47, 297; 99, 579; 2003, 25, 153; 2004, 18, 131) tähenduses. 

(2) Ehitise püstitamine muinsuskaitsealale on lubatud pärast Muinsuskaitseametilt ja Haapsalu Linnavalitsuselt loa saamist.

(3) Ehitise püstitamise loa andmise otsustamisel lähtub Muinsuskaitseamet järgmisest:
1)	pärast Teist Maailmasõda ehitistega suletud Haapsalu vanalinnale ainuomaste, väljakutele, tänavatele ja tähtsamatele ehitistele avanevate vaadete taastamise vajadusest kohtades, kus seda ei takista hilisem uushoonestus; 
2)	Teise maailmasõja järgse hoonestuse ja säilinud ajaloolise hoonestuse linnaruumilise koosmõju parandamise vajadusest pärast Teist Maailmasõda lammutatud hoonestusest tekkinud vabadel aladel;
3)	ajaloolise tänavaäärse ehitusjoone järgimisest kohtades, kus puuduvad uusehitised;
4)	tänavaäärsete ehitiste püstitamisest ehitusmahult ja välismõõtmetelt võimalikult sarnastena samas kohas asunud ja pärast Teist Maailmasõda hävinud hoonetega;
5)	Haapsalu vanalinnale ajalooliselt mitteomaste, mitmeid ajaloolisi kinnistuid haaravate suurte ehituskomplekside vältimisest.

4.	peatükk
MUINSUSKAITSET KORRALDAVATE ORGANITE TÖÖJAOTUS JA KOOSTÖÖ NING JÄRELEVALVE MUINSUSKAITSEALA KAITSE KORRALDAMISEL

§ 11. Muinsuskaitset korraldavad organid

Muinsuskaitseala kaitset korraldavad Muinsuskaitseamet ja Haapsalu Linnavalitsus vastavalt “Muinsuskaitseseaduses” sätestatud pädevusele.

§ 12. Koostöö muinsuskaitset korraldavate organite ja kaitstava loodusobjekti valitseja vahel

Muinsuskaitsealal asuvate kaitstavate loodusobjektide kaitset ja muinsuskaitseala kaitset korraldavad koostöös kaitstavate loodusobjektide valitseja ja muinsuskaitset korraldavad organid.

§ 13. Järelevalve

Riiklikku järelevalvet muinsuskaitseala üle teostab Muinsuskaitseamet.

1 Muinsuskaitseala plaaniga saab tutvuda Haapsalu Linnavalitsuses ja Muinsuskaitseametis.

Peaminister
Andrus Ansip				Kultuuriminister
					Raivo Palmaru			Riigisekretär
									Heiki Loot

SELETUSKIRI
Vabariigi Valitsuse määruse “Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus” eelnõu juurde

I Sissejuhatus ja määruse eesmärk

Muinsuskaitseseaduse § 15 lõike 1 kohaselt toimub muinsuskaitsealaks tunnistamine Kultuuriministeeriumi ettepanekul Vabariigi Valitsuse määrusega, milles sätestatakse muinsuskaitseala ja selle kaitsevööndi piirid ning märgitakse esmakordne muinsuskaitse alla võtmise aeg. § 15 lõike 2 kohaselt kohaliku omavalitsusega kooskõlastatud muinsuskaitseala põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus. 

Eelnõuga kehtestatakse Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala ja selle kaitsevööndi piirid, muinsuskaitsealal ja selle kaitsevööndis kehtivad nõuded ja kitsendused, muinsuskaitset korraldavate organite tööjaotus ning sätestatakse koostöö muinsuskaitset korraldavate organite ja kaitstava loodusobjekti valitseja vahel.

Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus, piir ja kaitsevööndi piir on kinnitatud 1994. a vastuvõetud muinsuskaitseseaduse alusel Vabariigi Valitsuse 16. septembri 1997. a. määrusega nr 175 (RT I 1997, 69, 1125). Põhimäärus viiakse kooskõlla muinsuskaitseseaduses sätestatud nõuetega, arvestades Muinsuskaitseameti ning Haapsalu Linnavalitsuse ettepanekuid antud valdkonnas. Käesoleva eelnõuga vähendatakse muinsuskaitseala piire sellele 1997. määrusega liidetud puitasumite võrra, kuna need on Lääne maakonna teemaplaneeringu “Maakasutust ja asustust suunavad keskkonnatingimused” alusel arvatud  miljööväärtuslike hoonestusalade hulka ning ei kuulu ajaloolisse linnatuumikusse. Miljööväärtuslikud alad ja nende hoonestustingimused tulevad täpsustamisele koostamisel olevas Haapsalu linna üldplaneeringus. Vastavat muudatust arutati ka 28.01.2005. a Muinsuskaitse Nõukogu alalise arhitektuurimälestiste ekspertnõukogu koosolekul, kus leiti, et eelnimetatud puitasumi kui muinsuskaitsealale vajaliku ülaminekuvööndi linnaehitusliku eripära kaitsmine ja säilitamine on tagatav ka miljööväärtuslike aladena ning muinsuskaitseala kaitsevööndi paiknemisega. Seega nõustuti Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala piiride vähendamisega vastavalt esitatud ettepanekule.

Vabariigi Valitsuse määruse eelnõu ja seletuskirja on ette valmistanud Muinsuskaitseameti peainspektor kinnismälestiste alal Hain Toss (640 3039) ja Kultuuriministeeriumi eelnõude ja juriidilise nõustamise osakonna nõunik Siiri Pelisaar (628 2225). Eelnõu ettevalmistamisel osales Haapsalu Linnavalitsuse linnaarengu ja muinsuskaitse peaspetsialist Tõnis Padu. 

II Eelnõu sisu ja võrdlev analüüs

Eelnõu 1. peatükk sätestab määruse reguleerimisala ja Haapsalu vanalinna esmakordse muinsuskaitse alla võtmise tähtaja. 

2. peatükk sätestab muinsuskaitseala ja selle kaitsevööndi piiride kirjelduse, samuti muinsuskaitseala eesmärgi. 

Erinevus võrreldes olemasoleva põhimäärusega on muinsuskaitseala piiride vähendamine 1997. a määrusega muinsuskaitsealale liidetud puitasumite võrra, kuna need on arvatud  miljööväärtuslike hoonestusalade hulka ning ei kuulu ajaloolisse linnatuumikusse (vt selgitusi seletuskirja I peatükis).

Kaitsevööndi moodustavad muinsuskaitsealaga külgnevad endised agulialad ja mererannik koos viikidega, kus on oluline vältida järske kontraste muinsuskaitseala hoonestuse ja uushoonestuse vahel ning mitte sulgeda olulisi vaateid linnusevaremetele ja linnatuumikule merelt, samuti traditsioonilisi vaateid muinsuskaitseala tänavatelt merele, mis on Haapsalule Eestis ainuomane.

Eelnõu § 5 kohaselt on muinsuskaitseala ja selle kaitsevööndi piirid fikseeritud muinsuskaitseala plaanil, mis on määrusele lisatud. Kui esineb vastuolu määruses sätestatud piirikirjeldusel ja plaanil, siis juhindutakse plaanil fikseeritud muinsuskaitseala ja selle kaitsevööndi territooriumist ja piiridest. 

Eelnõu § 6 sätestab muinsuskaitseala eesmärgi, mis on muinsuskaitseala kui ajalooliselt väljakujunenud linnaehitusliku koosluse ja muinsuskaitseala kujundavate ehitiste, plaanistruktuuri, kultuurkihi, maastikuelementide, miljöölise eripära ja talle avanevate kaug- ning sisevaadete säilitamine. 

Eelnõu § 6 lg 2 sätestab kaitse eesmärgid, millest juhindutakse muinsuskaitsealal. Kaitse eesmärgid on välja kujunenud Muinsuskaitseameti igapäevatöö tulemusena- sageli ei mõisteta, et muinsuskaitsealal ei kaitsta mitte ainult üksikuid hooneid, vaid unikaalset linnalist tervikut, mille seisukohalt on olulised tänavaruumid koos kõigi miljööd loovate elementidega (sillutis, valgustite postid, telefonikabiinid jne). 

3. peatükk sätestab muinsuskaitsealal ning selle kaitsevööndis kehtivad nõuded ja kitsendused. 

Eelnõu § 7 kohaselt on muinsuskaitsealal Muinsuskaitseameti ja Haapsalu Linnavalitsuse loata keelatud “Muinsuskaitseseaduse” §-s 24 sätestatud tegevused. Need tegevused on järgmised:
1) konserveerimine, restaureerimine ja remont; 
2) ehitamine, sealhulgas ehitise laiendamine juurde-, peale- või allaehitamise teel, ning lammutamine; 
3) katusealuse väljaehitamine ning kangialuse ja õuede kinni- ja täisehitamine; 
4) ajalooliselt väljakujunenud tänavatevõrgu, ehitusjoone ja kruntide (kinnistute) piiride muutmine ning kruntimine; 
5) krundi või kinnistu maakasutuse sihtotstarbe muutmine; 
6) katusemaastiku, ehitiste fassaadide, sealhulgas uste, akende, treppide, väravate jms muutmine; 
7) ehitisele seda kahjustavate või selle ilmet muutvate objektide, nagu reklaami ja info paigaldamine ning katusele tehnilise seadme paigaldamine, samuti muul viisil mälestise või muinsuskaitsealal paikneva ehitise ilme muutmine ja ehitusdetailide ümberpaigutamine; 
8) siseruumis avatud detailide, ehituselementide ja -konstruktsioonide algsest asukohast eemaldamine, katmine või nende muul viisil rikkumine; 
9) algupärasest erinevate ja algupäraseid matkivate ehitusmaterjalide kasutamine; 
10) teede, trasside ja võrkude rajamine ning remontimine; 
11) haljastus-, raie- ja kaevetööd, maaharimine ja õue ümberkujundamine; 
12) teisaldatavate äriotstarbeliste objektide (kiosk, müügipaviljon, välikohvik vms), valgustuse, tehnovõrkude ja -rajatiste ning reklaami paigaldamine. 

Määruse eelnõus on sätestatud ka muinsuskaitseala kaitsevööndis kehtivad kitsendused (eelnõu § 8). Muinsuskaitseseaduse § 25 lõike 3 kohaselt kehtestatakse muinsuskaitsealale avanevate kaugvaadete sulgemise või muinsuskaitseala piirile muinsuskaitseala hoonestuse suhtes sobimatute ehitiste püstitamise vältimiseks muinsuskaitseala kaitsevöönd, milles kehtivad muinsuskaitseala põhimääruses kindlaksmääratud nõuded ja kitsendused. Seega on muinsuskaitseseadusega antud võimalus põhimääruses kaitsevööndi kitsenduste kehtestamiseks. Kitsenduste kehtestamisel on lähtutud põhimõttest, et kitsendused ei või olla rangemad kui muinsuskaitseseaduse § 25 lõikes 2 sätestatud kinnismälestise kaitsevööndi kitsendused. 

Eelnõu § 8 kohaselt on ilma Muinsuskaitseameti loata muinsuskaitseala kaitsevööndis keelatud järgmised tegevused: 
4)	püstitada välismõõtmete tõttu muinsuskaitseala oluliste vertikaalsete dominantide vaadeldavust häirivaid või olulisi kaugvaateid muinsuskaitsealale varjavaid ehitisi;
5)	püstitada muinsuskaitseala välispiirile välismõõtmetelt või ehitusmahult muinsuskaitseala või tema välispiiriga vahetult külgneva hoonestuse suhtes mastaapidelt mittesobivaid ehitisi;
6)	paigaldada olulistele vaatesuundadele vanalinnale avanevaid vaateid katvaid või oluliselt varjavaid reklaame, tehnilisi rajatisi või muid konstruktsioone.

Eelnõu § 8 lõikes 1 on sätestatud üldpõhimõte, et muinsuskaitseala kaitsevööndi hoonestamisel tuleb vältida järske kontraste hoonestuse mastaapsuses muinsuskaitsealal ja vahetult selle piiri ääres ning tagada vanalinna silueti vaadeldavus olulistest vaatepunktidest linnas, vanalinnasuunalistelt tänavatelt ja merelt. 

Eelnõu § 9 sätestab nõuded muinsuskaitsealal tehtavatele töödele. 

Eelnõu § 10 mis sätestab põhimõtted, millest lähtub Muinsuskaitseamet ehitise püstitamise loa andmisel. Nõuded on järgmised:
6)	pärast Teist Maailmasõda ehitistega suletud Haapsalu vanalinnale ainuomaste, väljakutele, tänavatele ja tähtsamatele ehitistele avanevate vaadete taastamise vajadusest kohtades, kus seda ei takista hilisem uushoonestus; 
7)	Teise maailmasõja järgse hoonestuse ja säilinud ajaloolise hoonestuse linnaruumilise koosmõju parandamise vajadusest pärast Teist Maailmasõda lammutatud hoonestusest tekkinud vabadel aladel;
8)	ajaloolise tänavaäärse ehitusjoone järgimisest kohtades, kus puuduvad uusehitised;
9)	tänavaäärsete ehitiste püstitamisest ehitusmahult ja välismõõtmetelt võimalikult sarnastena samas kohas asunud ja pärast Teist Maailmasõda hävinud hoonetega;
10)	Haapsalu vanalinnale ajalooliselt mitteomaste, mitmeid ajaloolisi kinnistuid haaravate suurte ehituskomplekside vältimisest.

4. peatükk fikseerib muinsuskaitset korraldavad organid, koostöö muinsuskaitset korraldavate organite ja kaitstava loodusobjekti valitseja vahel ning järelevalve. 

Eelnõu § 11 kohaselt korraldavad muinsuskaitseala kaitset Muinsuskaitseamet ja Haapsalu Linnavalitsus vastavalt muinsuskaitseseaduses sätestatud pädevusele. Muinsuskaitsealal asuvate kaitstavate loodusobjektide kaitset ja muinsuskaitseala kaitset korraldavad kaitstavate loodusobjektide valitseja ja muinsuskaitset korraldavad organid koostöös. 

Eelnõu § 13 kohaselt teostab riiklikku järelevalvet muinsuskaitseala üle Muinsuskaitseamet.

III Eelnõu vastavus Euroopa Liidu õigusele

Eelnõul puudub kokkupuude Euroopa Liidu õigusega.

IV Määruse mõjud ja määruse rakendamiseks vajalikud kulutused 

Määrus sätestab üldpõhimõtted (kaitse eesmärgid, erinevad nõuded ja kitsendused jne), tagamaks efektiivse kaitse korralduse muinsuskaitsealal ja selle kaitsevööndis. Määruse rakendamine ei eelda täiendavaid kulutusi riigieelarvest. 

V Määruse jõustumine

Määrus jõustub üldises korras. 

VI Eelnõu kooskõlastamine

Eelnõu esitatakse kooskõlastamiseks Keskkonnaministeeriumile, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile ning Haapsalu Linnavolikogule. 

Raivo Palmaru
Minister 							Siim Sukles
								Kantsler