NELJANDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,			17. juuni 2005 nr 195

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu
algatamine (Suur-Mere tn 18, Haapsalu)

Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 23, planeerimisseaduse § 9 lg 7, § 10 lg 1 ja 5, Haapsalu põhimääruse § 4 lg 1 p 6, § 62 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Algatada üldplaneeringut muutev Suur-Mere tn 18 krundi detailplaneering.

2.	Kinnitada detailplaneeringu lähteülesanne vastavalt lisale.

3.	Otsus avalikustada väljapanekuga linnavolikogu kantseleis.

4.	Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul otsuse avalikustamisest.

Andres Ammas
Volikogu esimees

Lisa 
KINNITATUD
Haapsalu Linnavolikogu
17.06.2005 otsusega nr 195

Suur-Mere 18 krundi detailplaneeringu
LÄHTEÜLESANNE

Planeeringu tellija: Haapsalu Linnavalitsus
Lähteülesanne kehtib: kaks aastat
Ülesande koostamise alus: planeeringu algatamise ettepaneku tegija on Maacon Holding OÜ, taotlus 23.05.2005 reg nr 7-1.3/2750.

1. Planeeringu eesmärk
Detailplaneeringu algataja eesmärgiks on Suur-Mere 18 krundi ehitusõiguse muutmine, maakasutuse sihtotstarbe “ärimaa” muutmine põhiliselt “väikeelamumaaks” ja sellele vastava ehitusõiguse, arhitektuursete hoonestustingimuste, parkimiskorralduse määramine korterelamute ehitamiseks.

2. Andmed planeeritava maa-ala kohta
Planeeritav ala, pindalaga ca 2000 m2, asub Haapsalu muinsuskaitsealal Suur-Mere tänava ja Promenaadi vahel.
Planeeritaval alal asub Suur-Mere tn 18 krunt pindalaga 1536 m2, mille maakasutuse sihtotstarve on 100% ärimaa (katastritunnus 18301:004:0210, kinnistu nr 3317). Kinnistu omanik on Ytrearne Jan Egil.

3. Kehtivad planeeringud
3.1 Haapsalu linnas üldplaneeringuna kehtiva RPI Eesti Projekt 1987 töö nr A 1104-85/87 “Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur” kohaselt on maa-alale ette nähtud ühiskondlikud hooned.

Koostatava detailplaneeringuga saab teha ettepaneku muuta kehtivat planeeringut ja kavandada Suur-Mere tn 18 krundile uue maakasutuse ja ehitusõiguse, millele vastavalt saaks krundile ehitada korterelamuid.

4. Nõuded koostatavale planeeringule
4.1	Detailplaneering koostada digitaalselt mõõdistatud geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M 1:500, millele on kantud kehtivate maakasutuste piirid, olemasolevad ehitised, kõrghaljastus, tehnovõrgud.

Planeeringuga esitada:
4.2	Olemasoleva olukorra iseloomustus.
4.3	Esitada kehtiva planeeringu muutmise põhjendus, anda piirkonna hoonestuse tüübi ja mahu ning ehitusjoonte ülevaade ja analüüs, võimaliku perspektiivse hoonestuse ettepanek naaberkruntidele.
4.4	Krundi ehitusõigus:
-	krundi kasutamise lubatud sihtotstarbed: väikeelamumaa, korruselamumaa, ärimaa. Ehitiste kasutamise otstarbed anda vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. novembri 2002 määrusele nr 10 “Ehitise kasutamise otstarvete loetelu”; anda planeeritavate korterite arv;
-	hoonete lubatud suurim arv krundil: määrata planeeringuga;
-	suurim lubatud ehitusalune pindala: määrata planeeringuga;
-	hoonete suurim ja vähim lubatud kõrgus: määrata planeeringuga lähtudes piirkonna  funktsionaalsete ja linnaehituslike seoste analüüsist. Hoonete absoluutkõrgus ei tohi ületada olemasoleva Suur-Mere 18 krundil asuva hoone absoluutkõrgust. Piirkonna dominandiks peab jääma villa “Friedheim”.
4.5	Krundi hoonestusala piiritlemine: hoonestusala siduda krundi piiridega. Põhiline osa hoonestusest peab asuma Suur-Mere tänava ääres.
4.6	Planeeringuga saab teha ettepaneku vähendada ehituskeeluvööndit krundil, kuna Promenaadi äärne olemasolev naaberhoonestus asub Tagalahe kaldast ca 10-25 m, siis vastavalt Looduskaitse seaduse § 38 lg 5 p 7 on võimalik kavandada olemasolevate ehitiste vahele uut ehitist varem väljakujunenud ehitusjoonest maismaa suunas.
4.6 Arhitektuurinõuded ehitistele määrata võttes arvesse Suur-Mere 18 krundil paikneva hoone kohta koostatud muinsuskaitse eritingimusi. Planeerimisel võtta arvesse tavapärast üleujutuse kõrgust 2,0 m.
4.7	 Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
-	kruntide piirded – puitpiirded;
-	määrata säilitatav, planeeritav kõrghaljastus;
-	vertikaalplaneerimise põhimõtted (maapinna kõrguse muutmine, sademete ärajuhtimine jmt);
4.8	Tänavate maa-alad, liiklus- ja parkimiskorraldus:
-	anda krundi planeeritud kasutusotstarbele ja hoonestusele vastav parkimislahendus (parkimiskohad, suurus, arv);
-	kruntidele pääsu asukohad ja/või piiri osad kust kohast väljasõitude rajamine on keelatud.
4.9 Tehnovõrkude ja –rajatiste põhimõtteline lahendus ja asukohad: anda koostöös võrguettevõtetega lähtudes kavandatavast arvutuslikust tarbimisvõimsusest (veevarustus, heitvete kanalisatsioon, soojavarustus, elektrivarustus, sidevarustus, välisvalgustus, hüdrantide paiknemine);
4.10	 Määrata keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks ja lahendada jäätmekäitluse korraldamine.
4.11	 Servituutide vajaduse määramine.
4.12	 Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused: planeeringu lahenduse väljatöötamisel tugineda Eesti standardile EVS 809-1:2002.
Märkus: Kui planeeringu koostamise käigus muutuvad lähteseisukohad ulatuses, mis ei muuda planeeringu põhilahendust ning linnavalitsus ja linnavolikogu juhtiv komisjon on muudatustega nõustunud, ei kuulu lähteülesanne muutmisele.

5 Detailplaneeringu koosseis
5.1 Situatsiooniskeem.
5.2 Tugiplaan M 1:500.
5.3 Detailplaneeringu põhijoonis M 1:500.
5.4 Tehnovõrkude planeering M 1:500.
5.5 Detailplaneeringu lahenduse illustratsioon või makett.
5.6 Seletuskiri.

6. Koostöö planeeringu koostamisel
Planeeringu koostaja kaasab planeeringu koostamisse planeeritava maa-ala õiguslikul alusel maakasutajad ja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega.

7. Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja pdf failina) esitatakse ehitus- ja arhitektuurigrupile läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks.
Detailplaneeringu projektile hangitakse planeeringu koostaja poolt kooskõlastus:
7.1 Haapsalu Linnavalitsuselt (aselinnapea, maanõunik, linnaarhitekt, linnakeskkonna osakonna juhataja, linnaarengu ja muinsuskaitse spetsialist).
7.2 Läänemaa Päästeteenistuselt.
7.3 Muinsuskaitseametilt.
7.4 Lääne maavanema poolt määratud täiendavad kooskõlastused juhul, kui maavanem need määrab.
7.5 Strateegilise keskkonnamõju hindamise vajalikkuse üle võetakse seisukoht (keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse paragrahv 35 lõike 4 alusel) Läänemaa keskkonnateenistuselt, mille järel lähtuvalt seadusest tehakse ka SMH algatamise või mitte algatamise otsus linnavalitsuse korraldusega.

Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused on vajalik hankida uued kooskõlastused.
Lõplikult kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
-	3 täismahus (seletuskiri ja joonised) komplekti;
-	dvg failina;
-	3 detailplaneeringu põhijoonist seletuskirjaga;

8. Detailplaneeringu avalik väljapanek ja arutelu
Vastu võetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja arutelu korraldab ehitus- ja arhitektuurigrupp koos planeeringu koostajaga.

* Lähteülesande juurde kuulub planeeritava ala situatsiooniskeem