NELJANDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,			26. august 2005 nr 205

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu
algatamine
(Holmi tänav ja Holmi tn 3, 5, 7, Westmeri tn 6)

Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 23, planeerimisseaduse § 9 lg 7, § 10 lg 1 ja 5, Haapsalu põhimääruse § 4 lg 1 p 6, § 62 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Algatada üldplaneeringut muutev Holmi tänava ja Holmi tn 3, 5, 7, Westmeri tn 6 kruntide detailplaneering.

2.	Kinnitada detailplaneeringu lähteülesanne vastavalt lisale.

3.	Otsus avalikustada väljapanekuga linnavolikogu kantseleis.

4.	Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul otsuse avalikustamisest.

Andres Ammas
Volikogu esimees

Lisa 
KINNITATUD
Haapsalu Linnavolikogu
26.08.2005 otsusega nr 205

Holmi tänava ja Holmi tn 3, 5, 7, Westmeri tn 6 kruntide detailplaneeringu
LÄHTEÜLESANNE

Planeeringu tellija: Haapsalu Linnavalitsus
Lähteülesanne kehtib: kaks aastat

1. Planeeringu eesmärk
Detailplaneeringu algataja Haapsalu Linnavalitsuse eesmärgiks on Holmi tänava normidele vastav laiendamine ja ühendamine Westmeri tänavaga. Osaliselt planeeritakse liiklusmaaks krunte, mille senise kasutuse sihtotstarve on “väikeelamumaa” ja “tootmismaa”. Planeeringuga tehakse ettepanek muuta olemasolevate kruntide piire.

2. Andmed planeeritava maa-ala kohta 
Planeeritav ala, pindalaga u 6500 m2, asub Suur-holmi lõuna osas.
Alal asuvad väikeelamu krundid Holmi tn 3, Holmi tn 5, Holmi tn 7 ja tootmismaa krunt Westmeri tn 6.
Kitsas ja normidele mitte vastav jahtklubisse viiv Holmi tänav lõpeb tupikuna väikeelamukruntide vahel.

3. Kehtivad planeeringud
3.1 Haapsalu linnas üldplaneeringuna kehtiva RPI Eesti Projekt 1987 töö nr A 1104-85/87 “Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur” kohaselt on maa-alale ette nähtud ühepereelamud.
3.2 Suur-holmi tootmispiirkonna detailplaneering (AS Haapsalu Projekteerimisbüroo töö
nr 1-41-97).
3.3 Haapsalu Veskiviigi ümbruse detailplaneering.

Koostatava detailplaneeringuga saab teha ettepaneku muuta kehtivat vananenud detailplaneeringut ja üldplaneeringut ning kavandada ümber Holmi tänav ja seda ümbritsevad krundid.

4. Nõuded koostatavale planeeringule
4.1	Detailplaneering koostada digitaalselt mõõdistatud geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M1:500, millele on kantud kehtivate maakasutuste piirid, olemasolevad ehitised, kõrghaljastus, tehnovõrgud.

Planeeringuga esitada:
4.2	Olemasoleva olukorra iseloomustus.
4.3	Esitada kehtiva planeeringu muutmise põhjendus, anda piirkonna hoonestuse tüübi ja mahu ning ehitusjoonte ülevaade ja analüüs.
4.4	Esitada maa-ala kruntimine.
4.5	Kruntide ehitusõigus:
-	kruntide kasutamise lubatud sihtotstarbed: liiklusmaa, väikeelamumaa, korruselamumaa, ärimaa, tootmismaa. Ehitiste kasutamise otstarbed anda vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. novembri 2002 määrusele nr 10 “Ehitise kasutamise otstarvete loetelu”; anda planeeritavate korterite arv;
-	hoonete lubatud suurim arv krundil: määrata planeeringuga;
-	suurim lubatud ehitusalune pindala: määrata planeeringuga;
-	hoone suurim ja vähim lubatud kõrgus: määrata planeeringuga lähtudes piirkonna funktsionaalsete ja linnaehituslike seoste analüüsist. Hoone absoluutkõrgus ei tohi ületada naabruses asuvat Kaluri tn 22 hoonet.
4.7	Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
-	kruntide piirded;
-	määrata säilitatav, planeeritav kõrghaljastus;
-	vertikaalplaneerimise põhimõtted (maapinna kõrguse muutmine, sademete ärajuhtimine jmt);
4.8 	Tänavate maa-alad, liiklus- ja parkimiskorraldus:
-	anda kruntide planeeritud kasutusotstarbele ja hoonestusele vastav parkimislahendus (parkimiskohad, suurus, arv);
-	kruntidele pääsu asukohad ja/või piiri osad kust kohast väljasõitude rajamine on keelatud.
4.9 	Tehnovõrkude ja –rajatiste põhimõtteline lahendus ja asukohad: anda koostöös võrguettevõtetega lähtudes kavandatavast arvutuslikust tarbimisvõimsusest (veevarustus, heitvete kanalisatsioon, soojavarustus, elektrivarustus, sidevarustus, välisvalgustus, hüdrantide paiknemine);
4.10	 	Määrata keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks ja lahendada jäätmekäitluse korraldamine;
4.11	 	Servituutide vajaduse määramine;
4.12	 	Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused: planeeringu lahenduse väljatöötamisel tugineda Eesti standardile EVS 809-1:2002.
Märkus: Kui planeeringu koostamise käigus muutuvad lähteseisukohad ulatuses, mis ei muuda planeeringu põhilahendust ning linnavalitsus ja linnavolikogu juhtiv komisjon on muudatustega nõustunud, ei kuulu lähteülesanne muutmisele.

5 Detailplaneeringu koosseis
5.1 Situatsiooniskeem;
5.2 Tugiplaan M 1:500;
5.3 Detailplaneeringu põhijoonis M 1:500;
5.4 Tehnovõrkude planeering M 1:500 või 1:1000;
5.5 Detailplaneeringu lahenduse illustratsioon või makett;
5.6 Seletuskiri.

6. Koostöö planeeringu koostamisel
Planeeringu koostaja kaasab planeeringu koostamisse planeeritava maa-ala õiguslikul alusel maakasutajad ja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega.

7. Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja pdf failina) esitatakse ehitus- ja arhitektuurigrupile läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks.
Detailplaneeringu projektile hangitakse planeeringu koostaja poolt kooskõlastus:
7.1 	Haapsalu Linnavalitsuselt (aselinnapea, maanõunik, linnaarhitekt, linnakeskkonna osakonna juhataja, linnaarengu ja muinsuskaitse spetsialist);
7.2 	Läänemaa Päästeteenistuselt;
7.3 	Muinsuskaitseametilt;
7.5 	Pärnu Teedevalitsuse Lääneosakonnalt;
7.6 	Lääne maavanema poolt määratud täiendavad kooskõlastused juhul, kui maavanem need määrab;
7.6 	Strateegilise keskkonnamõju hindamise vajalikkuse üle võetakse seisukoht (keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse paragrahv 35 lõike 4 alusel) Läänemaa keskkonnateenistuselt, mille järel lähtuvalt seadusest tehakse ka SMH algatamise või mitte algatamise otsus linnavalitsuse korraldusega.
Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused on vajalik hankida uued kooskõlastused.
Lõplikult kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
-	3 täismahus (seletuskiri ja joonised) komplekti;
-	dvg failina;
-	3 detailplaneeringu põhijoonist seletuskirjaga;

8. Detailplaneeringu avalik väljapanek ja arutelu
Vastu võetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja arutelu korraldab ehitus- ja arhitektuurigrupp koos planeeringu koostajaga.

•	Lähteülesande juurde kuulub planeeritava ala situatsiooniskeem.