NELJANDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								23. september 2005 nr 34

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.49.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 15 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	linnavalitsuse liikmed aselinnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

Puudusid	Kaido Antsve, Ivar Astok, Helle Kaljusaar, Andres Lipstok, Lauri Luik, Arder Väli.

ARUTATI istungi päevakorra projekti.
Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.

Saalis 12 volikogu liiget.

Häältega poolt 12 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 34. istungi päevakord:

1. Haapsalu linna 2005. aasta neljanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna 2005. aasta eelarve muutmine, esimene lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

2. Maamaksust vabastamine 2006. aastal
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

3. Haapsalu linna jäätmekava vastuvõtmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

4. Haapsalu põhimääruse muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

5. Detailplaneeringu kehtestamine (Suur-Holmi tn 1, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

6. Detailplaneeringu kehtestamine (Holmi kallas 18, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

7. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Uus-Sadama tn 25, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

8. Detailplaneeringu kehtestamine (Vee tn 1 ja 3, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

9. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Jaama tn 15, 15a, 17, Sauna põik 1, 2, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

10. Vara võõrandamine (Luha tn 5a, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

11. Vara võõrandamine (Väike-Mere tn 4, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

12. Haapsalu Linnavolikogu 16. oktoobri 2005. a valimise jaoskonnakomisjonide moodustamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

13. Haapsalu Linnavolikogu 17.06.2005 otsuse nr 196 “Vara võõrandamine (Saanika küla, Ridala vald, Läänemaa)” muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

14. Haapsalu linna 2005. aasta neljanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna 2005. aasta eelarve muutmine, teine lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

15. Hüvituse maksmine volikogu ülesannete täitmise eest
Ettekandja			rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2005. aasta neljanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna 2005. aasta eelarve muutmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet (seletuskiri eelnõule).
Haapsalu linna neljanda lisaeelarve vastuvõtmine on osutunud vajalikuks seoses:
 -täiendavate tulude laekumine eelarvesse,
 -2004. aasta vaba kassajäägi jagamine eelarve kuludeks,
-eelarveaasta jooksul tekkinud muutused eelarve kuludes.
Tulud
Laekumised majandustegevusest (322)
2005. aasta kaheksa kuuga on eelarves planeeritut ületanud laekumised teistelt KOV-lt seoses kompensatsiooniga õpilaste koolitamise eest Haapsalu koolides, lasteaedades ja huvikoolides.
Käesoleval õppeaastal õppis teiste omavalitsuste lapsi Haapsalus võrreldes 2004. aastaga rohkem.
Täiendavalt laekub aasta lõpuks eelarvesse ca 350 000 krooni enam, kui oli planeeritud aasta alguses.

Tulu varadelt (382)
Intressi ja viivisetulusid hoiustelt laekub arvestuslikult aasta lõpuks ca 180 000 krooni planeeritust enam.
Haapsalu Kuurort AS müügist laekunud vahendeid on hetkel alles 14 200 000 krooni.
Vahendid on paigutatud erinevate tähtaegadega hoiustele järgmiselt:
5000 000 tähtajaga 04.05.2006
4200 000 tähtajaga 04.05.2006
5000 000 tähtajaga 04.11.2005.
Hoiuste keskmine intress on ca 2,6%.

Muud tulud (388)
Muudest tuludest on laekunud saastetasu summas 245 000 krooni. Algselt kinnitatud eelarves seda tulu ette ei olnud nähtud.

Kulud
Valitsussektori võla teenindamine (01700)
Läbirääkimistel pankadega oleme jõudnud kokkulepetele, kus hetkel kehtivate laenulepingute intressid on järgmised:
1. Hansapank intress 0,7%+6kuu Euribor	tähtaeg 2005. a jääk 164 558 kr
2. Hansapank intress 0,7%+6kuu Euribor	tähtaeg 2009. a jääk 1 300 000 kr
3. SEB EÜP intress 0,5%+6kuu Euribor	tähtaeg 2013.a jääk 4 500 000 kr
4. SEB EÜP intress 0,5%+6kuu Euribor	tähtaeg 2011. a jääk 32 500 000 kr
Intresside alandamise tulemusel on võimalik vähendada kavandatud intressikulu 330 000 krooni võrra.
Muu avalik kord ja julgeolek (03300)
Seni kehtinud lepingu kohaselt tasus politsei Elionile Haapsalu linna turvakaamerate kaablikanali renti summas 2100 krooni kuus. Alates juunist loobus politsei nimetatud teenuse tasumisest. Turvakaamerate tegevuse jätkamise huvides on otstarbekas jätkata kanali rentimist linna vahenditest. Käesoleva aasta lõpuni on suurendatud eelarvet summas 15 000 krooni.

Jäätmekäitlus (prügimajandus)
Läänemaa jäätmejaama rajamise omaosaluseks oli planeeritud 200 000 krooni. Tänase päeva seisuga on projekt realiseeritud osaliselt ja kogu projekti lõplik realiseerimine lükkub 2006 aastasse. Seoses sellega on võimalik vähendada eelarvet 120000 krooni.

Haljastus (05400)
Haapsalu linna parkide ja haljasalade korrashoiuks korraldati riigihange, mille võitis Kesklinnapargid OÜ. Sõlmitud lepingu kohaselt hooldab ettevõte kõiki haljasalasid ja parke nii suvel, kui talvel. Esimene koostööaasta näitas, et osa töid ei ole lepingutega kaetud ja tuleb tellida täiendavalt. Arvestuste kohaselt kulub aasta lõpuni ca 170 000 krooni täiendavaid vahendeid.

Elamumajanduse arendamine (06100)
Kredex projekti raames sundüürnikele korterite ostmiseks on vahendeid alles 115 000 krooni
Lisaeelarvega on kavandatud täiendavalt suurendada summat 150 000 krooni võrra.
Seega koos Kredex vahenditega on aasta lõpuni võimalik soetada elamispinda sundüürnikele kokku summas 530 000 krooni.

Kommunaalmajanduse arendamine (06200)
Matsalu vesikonna vee- ja kanaliprojekti raames investeeritakse 2005-2007. a Haapsalu linna territooriumil joogivee ja kanalisatsioonitrasside rekonstrueerimiseks ca 65 000 000 krooni. Ühtekuuluvusfondi abikõlbulike kulude hulka ei kuulu projekti juhtimiskulud, mis kaetakse kõigi osaliste omavalitsuste eelarvest täiendavate toetustena vee-ettevõttele. Haapsalu osalus 2005. aastal on 165 000 krooni.

Sporditegevus, organisatsioonid (08102)
Haapsalu Linna Spordibaasid OÜ-le on plaanis eraldada toetust uute transpordivahendite ostmiseks summas 30 000 krooni. Seni kasutas ettevõte Haapsalu linnale kuuluvaid sõidukeid VW Caddy ja Skoda. Kuna sõidukid olid amortiseerunud müüs linn sõidukid . Sõidukite müügist laekunud 30 000 krooni planeeritakse eraldada Spordibaasidele uute autode liisingute sissemakseteks. 
Kolmanda lisaeelarvega eraldati Haapsalu Linna Spordibaasid OÜ-le 110 000 krooni ujula terrassi projektiks ja ehituse esimeseks etapiks. Seoses Lihula mnt spordihoones tekkinud avariiohtliku olukorraga on tehtud ettepanek kasutada vahendeid summas 110 000 krooni spordihoone fassaadi avariiremondiks.

Laste Muusika ja Kunstikoolid (08105)
Haapsalu Kunstikooli galerii remondiks oli kavandatud 170 000 krooni. Seoses põlenguga Karja 6 hoones sai kannatada 2. ja 3. korruse vahelagi. Kuna 3. korruse korter sai 2004. aastal müüdud tekkis linnal kohustus koos uue omanikuga remontida kahjustatud vahelagi. Tööde alustamisel selgus, et parandamist vajab ka 1. ja 2. korruse vahelagi. Vähempakkumiste tulemusel kujunes kunstikooli remondi maksumuseks 430 000 krooni.

Laste huvialamajad ja keskused (08106)
Aasta alguses oli kava remontida Haapsalu linnale kuuluv hoone Jaani tn 2 ja võtta ruumid kasutusele laste päevakeskusena. Kuna remondi hinnapakkumiste kohaselt kujunes hoone remondi maksumus esialgselt planeeritust suuremaks, otsustati Jaani 2 hoonet mitte remontida ja suunata raha Kunstikooli remondiks.

Vaba aja ja spordiüritused (08109) 
Laste ja noorte suvise töölaagri läbiviimiseks oli algselt planeeritud vahendeid summas 140 000 krooni. Kuna suvine töölaager osutus ülipopulaarseks otsustati suurendada õpilaste arvu. Täiendavalt kulus töölaagrile ca 100 000 krooni.

Kultuuriüritused (08208)
Käesoleva aasta kultuuriürituste korraldamiseks vajatakse täiendavaid vahendeid summas 400 000 krooni. Kultuuriürituste planeerimisel aasta alguses arvestati suuremate tuludega sponsoritelt ja piletimüügist. Enamus sponsoreid, kes olid toetanud linna poolt korraldatud kultuuriüritusi 2004. aastal, otsustasid  2005. aastal toetada teisi ürituste korraldajaid Haapsalu linnas. Samuti selgus aasta algul läbi viidud küsitluste tulemusel, et kodanikud peavad kõrgeks ürituste piletite hinda. Sellest tulenevalt hoiti hinnad võimalikult madalal.
Esialgsete plaanide kohaselt ei olnud kavas, seoses ehitustöödega linnuses, läbi viia Valge Daami üritusi. Kuna ehitustööde algus nihkus kahe kuu võrra edasi, sai võimalikuks ka ürituste korraldamine linnuses. Oma osa oli ka kõigi ürituste kallinemisel, mis oli tingitud üldisest hinnatõusust.

Lasteaed “Pääsupesa” (09110)
Haapsalu Lasteaed Pääsupesa rekonstrueerimiseks raha taotlemisel on vajalik koostada ehitusprojekt, mille maksumus on 356 000 kr.

Toetus puuetega isikute hooldajale on vähendatud summas 160 000 kr, kuna tegelikke väljamakseid aasta lõpuni planeeritud mahtudes ei tehta.

Haapsalu Sotsiaalmaja turvakodu laiendamise vajadusteks on Sotsiaalmajale lisatud investeeringuteks 560 000 kr. Siin on kasutatud Riikliku toimetulekutoetuse 2004. aasta jääki.

Perekondade ja laste sotsiaalne kaitse (10402)
Kulutusi on vähendatud laste koolitoidu toetuse osas. Tegelike väljamaksete põhjal kujuneb prognoositava kulu aasta lõpuni 290 000 kr väiksemaks. Selle arvelt on summas 130 000 kr planeeritud maksta esmakordselt kooli minevatele Haapsalu lastele toetust summas 1000 kr.

Finantseerimistehingud
Finantseerimistehingutes kajastatakse eelarve tulude ja kulude vahe. 561 000 kr võrra väheneb 2004. aasta kasutamata kassajääk. 2004. aasta kasutamata kassajäägis oli välja maksmata jäänud riikliku toimetulekutoetuse vahendid.
Seega on peale neljanda lisaeelarve kinnitamist jaotatud kuludeks kogu 2004. aasta vaba kassajääk.
Finantsvarade suurenemise all kajastatakse osaluste omandamine äriühingutes ja asutamised sihtasutustes. Antud juhul on planeeritud tasuda 100 000 kr asutamiskapitalina asutatavale Haapsalu Piiskopilinnuse SA-le.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Täpsustavaid küsimusi esitasid volikogu liikmed T. Hein, K.Aigro.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekud esitada hiljemalt kell 15.30.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
1. Lõpetada eelnõu „Haapsalu linna 2005. aasta neljanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna 2005. aasta eelarve muutmine” esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekud esitada ühe tunni möödumisel kella 15.30ks.

Saabus volikogu liige Raimond Lunev, osaleb 13 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 2

Maamaksust vabastamine 2006. aastal

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Vastavalt maamaksuseadusele on kohalikul omavalitsusel võimalik riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel pensioni saajatele (vanadus-, töövõimetus- ja toitjakaotuspensionärid) ning represseeritu ja represseerituga võrdsustatud isikutele teha maamaksu soodustust. Kusjuures soodustuse ulatuse määrab volikogu oma otsusega.

Pensionäridele maamaksu osalist vabastust oleme teinud igal aastal.
Represseeritud ja represseerituga võrdsustatud isikule maamaksust vabastuse andmine on võimalik 01.01.2004 jõustunud maamaksuseaduse muudatuse alusel.

Korteriomanike aastane maamaks, olenevalt krundi suurusest, hinnatsoonist ja korteriomandi suurusest on 10 kuni 120 krooni. Eramaja omanike maamaks linna põhihinnatsoonis (kaubanduskeskusest põhja poole jääv osa linnast) keskmise suurusega krundil (900 m2) on 1080 krooni ja üle raudtee jäävas linnaosas 315 krooni. Põhihinnatsooni ja raudtee vahele jääv osa on jagatud veel kaheks hinnatsooniks ja nendes keskmise suurusega krundi maamaks on aastas 720 ja 540 krooni.
Kuna maamaksu suurustes korteri ja eramaja omanikel on tuntav vahe, siis näeb linnavalitsus, et vajalik on soodustada eramaja omanikest pensionäre ja kehtestada maksusoodustuse taotlemiseks analoogsed tingimused, mis on kehtinud ka eelmistel aastatel.
Aastate lõikes on olnud pensionäridest maksusoodustuse saajaid keskmiselt 400 isikut ja maksusoodustuse suurus ühe inimese kohta on olnud 200 krooni aastas. Sellega seoses jääks linnale laekumata 80 000 krooni.
Vastavalt maamaksuseaduse muudatusele on võimalik vabastada represseeritud ja represseerituga võrdsustatud isik, nii korteri kui eramaja omanik, kogu maamaksu ulatuses. Haapsalu linnas elab 99 maamaksuregistrisse kantud represseeritut ja represseerituga võrdsustatud isikut. Nendest eramaju omavaid isikuid on 37 ja kortereid omavaid isikuid 62. Sellega seoses jääks linnale laekumata 27 300 krooni.

2005. aastal vabastati maamaksust 44 represseeritut ja represseerituga võrdsustatud isikut ning 200 krooni ulatuses vabastati maamaksust 441 pensionärist maksusoodustuse saajat. Sellega seoses jääb 2005. aastal linnale laekumata 100 798 (vastavalt 14150 + 86648) krooni.

Haapsalu linna maamaksu registrisse on kantud 6575 isikut. Registri andmetel laekuks 2006. aastal maamaksu maksjatelt 1,958 miljonit krooni.
Pensionäride ja represseeritute vabastamisega maamaksust, vastavalt esitatud eelnõule, jääks linnale laekumata 107 300 krooni s.t laekuks 1,851 milj krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimees Jaak Kanepi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 74 „Maamaksust vabastamine 2006. aastal” 
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linna jäätmekava vastuvõtmine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Lähtuvalt jäätmeseaduse § 39 lg 1 ja § 42 on valminud Haapsalu Jäätmekava (2006-2010) eelnõu. Haapsalu Jäätmekava koostas OÜ Ecomarketer. Jäätmekava hõlmab jäätmehoolduse olemasoleva olukorra kirjeldust, jäätmete koguseid, käitluskohtade ülevaadet, jäätmehoolduse arengusuundi ja ettepanekuid.

Jäätmekava koostamise käigus toimus ka vastavalt jäätmeseadusele ning keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadusele keskkonnamõju strateegiline hindamine. Mõju hindamise aruanne on kinnitatud seadusega nõutavate asutuste poolt, samuti on jäätmekava läbinud vajaliku eelnõu väljapaneku ja kooskõlastusringi (Läänemaa keskkonnateenistus ja Lääne Maavalitsus).

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Vajalik dokument.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 75 „Haapsalu linna jäätmekava vastuvõtmine” (protokolli juures).

Saabus volikogu liige Alar Schönberg, osaleb 14 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 4

Haapsalu põhimääruse muutmine

KUULATI linnasekretäri Erko Kalevi ettekannet.
Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse muutmise seadusega (RTI, 02.06.2005, 31, 230) muudeti kohaliku omavalitsuse korralduse seadust ning sellest tulenevalt on vajalik muuta Haapsalu põhimäärust.

Kuna muudatused tulenevad seadusemuudatusest, ei pea läbi viima kahte lugemist. Muudatused jõustuvad alates 17.09.2005. a.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 76 „Haapsalu põhimääruse muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Detailplaneeringu kehtestamine (Suur-Holmi tn 1, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Riigile kuuluva krundi planeeringu algatamise ettepaneku tegi Hiiumaa piirivalvepiirkond. Bürgermeistri holmi idapoolsel küljel asuval krundil asuvad praegu mitmed kordoni hooned, mitmed kasutamata ja amortiseerunud ehitised, sidemast, koerte kuudid, laevatee liinimärk, kaatrite hoiuplatsid.

Planeering teeb ettepaneku vähendada riigikaitse maa-ala. Maaüksus on krunditud viieks krundiks. Riigikaitsemaa otstarbega krundile on võimalik ehitada uus kordonihoone ja angaar hõljukile. Uue kordonihoone võimalik asukoht on holmi keskosas, hõljuki angaar ja maabumissild on kavandatud kahe praeguse põhjapoolse kai vahele. Krunt on planeeritud osaliselt avalikku kasutusse. Jalakäijatel on vaba juurdepääs pea kogu kallasraja ulatuses.

Holmi merepoolne osa on kavandatud üldmaana, mida on võimalik arendada avaliku puhkealana. Selle krundi hulka jääb planeeringu kohaselt ka põhjapoolne kai.
Endised kasarmuhooned jäävad ärimaaks planeeritud krundile. Hooned on ette nähtud rekonstrueerida, juurde saab ehitada ühe hoone. Arhitektuuri nõuded on määratud arvestades Bürgermeistri holmi silueti vaadeldavust, naabruses asuva ala planeeringuga.

Planeering on nõuete kohaselt kooskõlastatud, avalikustatud ja läbinud maavanema järelevalve.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Urmas Sukles küsis, kui palju krunte Bürgermeistri holmile tuleb?
Vastas J. Kurba. Umbes 20 krunti.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Suur-Holm on trööstitu koht ja see eelnõu annab võimaluse esimeseks sammuks muuta Bürgermeistri holm puhke- ja elamualaks.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 214 „Detailplaneeringu kehtestamine (Suur-Holmi tn 1, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Detailplaneeringu kehtestamine (Holmi kallas 18, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeeringu algatamise ettepaneku tegi Holmi kallas 18 krundi omanik OÜ Idaser. Endine tootmismaa krunt on planeeringuga ümberkrunditud, nii et on moodustatud uued krundid kahe korterelamu ja viie ridaelamuboksi ehitamiseks. Juurdepääsud kruntidele on olemasolevatelt Kaluri ja Holmi tänavalt. See jätab võimaluse kujundada viigi äärset tänavat promenaadina.

Hooned on põhiliselt kahekorruselised, üks korterelamu on osaliselt kolme korruseline. Elamu jääb madalamaks kui naabruses asuv endine Lääne Kaluri kontorihoone. Kavandatud hoonestuse arhitektuurikeel on modernistlik. Viimistlus kas krohv, puit või mõlemad kombineeritult. Korterid on planeeritud 2, 3 ja 4-toalised.

Looduskaitse seaduse § 38 lg 5 p 7 alusel on võimalik kavandada olemasolevate ehitiste vahele uut ehitist varem väljakujunenud ehitusjoonest maismaa suunas. Planeeritava krundi naaberkruntidel Holmi kallas 18b ja 16 asuvad ehitised Suur viigi kaldale lähemal kui käesoleva planeeringuga kavandatud uued ehitised.

Haapsalu linnas üldplaneeringuna kehtivas RPI Eesti Projekti töös “Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur” kohaselt on planeeritavale maa-ala ette nähtud hoonestada nii, et ehitusjoon asub kaldast sama kaugel kui naaberkruntidel. Seega kaks ehitist on planeeritud kaldale lähemale kui 50 m, sest kavandamisel on lähtutud Holmi kalda tänava kehtivast ehitusjoonest, mis on 30 m kaldast. Planeering on nõuete kohaselt kooskõlastatud, avalikustatud ja läbinud maavanema järelevalve.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14, volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 215 „Detailplaneeringu kehtestamine (Holmi kallas 18, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Uus-Sadama tn 25, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeeringu algatamise ettepaneku tegija on AS HELTER-R, kelle eesmärk on ehitada Uus-Sadama tn 25 (Krimmi holm) krundile põhiliselt pereelamuid ja korterelamuid.

Maa-ala krunditakse, lahendatakse teedevõrk, parkimiskorraldus, tehnovõrkude varustatus, haljastus ja heakord. Planeeringuga tehakse ettepanek vähendada kalda ehituskeelu vööndit 50-lt maksimaalselt 20-le meetrile. Vastasel korral on holmil ehitada võimalik ainult kitsale alale holmi keskel. Hoonete korruselisuse kavandamisel tuleb arvestada kaugvaadetega holmile.

Olemasolevatest ehitistest tuleb säilitada veetorn, võimalusel kasutada uue hoone kavandamisel ära vana sadamaaida paekivist müüre. Alles peab jääma meremärk. Linna poolseks tingimuseks on, et eraomandis olev ala planeering jätaks avatuks pääsu holmi tippu. Ette on nähtud ka avalik kallasrada. On nõutav planeeringu lähteseisukohti ja eskiislahendust tutvustava avaliku arutelu korraldamine.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 216 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Uus-Sadama tn 25, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Detailplaneeringu kehtestamine (Vee tn 1 ja 3, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeeringu algatamise ettepaneku tegi kruntide omanik Ruth Raudvee.
Endine tenniseplats (Vee tn 1) ja väikeelamukrunt (Vee tn 3) on planeeringuga ümberkrunditud, nii et on moodustatud neli uut hoonestamata väikeelamukrunti. Kruntide suurused on 535, 830, 787, 805 m2. Vee tänava äärsetele kruntidele on ette nähtud ehitada paariselamu. Kahele krundile seatakse teeservituut, et tagada juurdepääs tagumistele kruntidele.

Planeerimisel on arvestatud pargi ja mere äärse asukohaga. On säilitatud vaated Rüütli ja Kooli tänavatelt merele. Elamute ehitusõigus ja hoonestustingimused seavad projekteerimiseks tingimused, mis arvestavad ümbritseva vanalinnaga. Elamud on kavandatud ühekorruselised, ca 40o räästanurgaga, viimistluseks värvitud puitvooder. Piirdeaiad puidust.

Planeering on nõuete kohaselt kooskõlastatud, avalikustatud ja läbinud maavanema järelevalve.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Märt Maiste soovis teada, kas linn hooldas seni eravalduse maa?
Vastas J. Kurba. Krunti pidi hooldama omanik, kuid linnuvaatlustorni juurde tassitud autovrakid viisime ära ja niitsime ümbrust, mida külastavad turistid.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 217 „Detailplaneeringu kehtestamine (Vee tn 1 ja 3, Haapsalu)” (protokolli juures).

Saabus volikogu liige Kai Tennisberg, osaleb 15 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 9

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Jaama tn 15, 15a, 17, Sauna põik 1, 2, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Planeeringu algatamise ettepaneku tegija on Jaama tn 15 ja 15a kruntide omanik Marika Teeääre. Omaniku eesmärgiks on olemasoleva väikeelamukrundi Jaama tn 15 ümber planeerimine ärikrundiks, et ehitada sinna kaupluse- ja büroohoone. Algatava planeeringuga saab teha ettepaneku muuta kehtivat üldplaneeringut ja kavandada Jaama tänava äärde ärikrundi, võttes arvesse, et enamus krunte tänava kalmistu poolsel küljel on juba tänaseks ärikrundid.

Vahetult Vana kalmistu äärde jääksid endiselt väikeelamukrundid väikesemahuliste elamutega. Säilitada tuleb Sauna põik tänav. Vana kalmistu on ajaloomälestisena riikliku kaitse all ja kalmistu ümber on 50 m kaitsetsoon.

Planeering kuulub kooskõlastamisele muinsuskaitseametiga. Planeeringuga käsitletakse ka Jaama 15 naaberkrunte ja Sauna põik tänavat. Määratakse hoonestuse tingimused, säilitatavad hooned ja uute ehitiste ehitusalune suurim lubatud pind ja kõrgus. Lahendada tuleb liiklus- ja parkimiskorraldus. Vajadusel muudetakse kruntide piire.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 218 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Jaama tn 15, 15a, 17, Sauna põik 1, 2, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Vara võõrandamine (Luha tn 5a, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linna munitsipaalomandis on Luha tn 5a kinnistu. Kinnistu piirneb ühest küljest lasteaiaga Tareke ja asub väikeelamute piirkonnas. Kuna lasteaed Tareke senises suuruses krunti ei vajanud eraldati lasteaia krundist 1090 m2 üksus ja moodustati uus kinnistu. Maa sihtotstarve muudeti väikeelamumaaks.
Maa müügist laekuvatest vahenditest planeeritakse katta Lasteaed Tareke 2005. aasta teostatavad remonditööd.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 219 „Vara võõrandamine (Luha tn 5a, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Vara võõrandamine (Väike-Mere tn 4, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linna omandis on kinnistu Rüütli tn 6/6a. Seoses elamute müügiga üürnikele tekkis vajadus eraldada olemasolevast krundist 660 m2 suurune hoonestamata kinnistu. Uue kinnistu aadressiks sai Väike-Mere tn 4. Kehtiva planeeringu kohaselt on tegemist väikeelamumaaga, kuhu on võimalik ehitada ühepereelamu.
Kinnistu asub promenaadi ja kuursaali vahetus läheduses ning on ümbritsetud elamutega.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 220 „Vara võõrandamine (Väike-Mere tn 4, Haapsalu) (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Haapsalu Linnavolikogu 16. oktoobri 2005. a valimise jaoskonnakomisjonide moodustamine

KUULATI linnasekretär Erko Kalevi ettekannet.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Andres Ammas küsis, kas erakondade esitatud kandidaatidega komisjon ka arvestas?
Vastas E. Kalev. Jah, arvestati.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 221 „Haapsalu Linnavolikogu 16. oktoobri 2005. a valimise jaoskonnakomisjonide moodustamine (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Haapsalu Linnavolikogu 17.06.2005 otsuse nr 196 “Vara võõrandamine (Saanika küla, Ridala vald, Läänemaa)” muutmine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Eelnõuga on tehtud volikogule ettepanek alandada kinnistu alghinda, kuna kahe enampakkumise tulemused näitasid huvi puudust liiga kõrge hinna tõttu.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Märt Maiste kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 222 „Haapsalu Linnavolikogu 17.06.2005 otsuse nr 196 “Vara võõrandamine (Saanika küla, Ridala vald, Läänemaa)” muutmine” (protokolli juures).

Kell on 15.30.

Päevakorrapunkt nr 14

Haapsalu linna 2005. aasta neljanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna 2005. aasta eelarve muutmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Linnavalitsus toetab täielikult rahanduskomisjoni esitatud muudatusettepanekut. Palume volikogu võtta eelnõu vastu koos muudatusega, määrusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Lisaeelarve eelnõu seletavas tabelis on eelnõu esitaja (linnavalitsuse) tehnilise vea tõttu välja jäänud linna poolt korraldatavate ürituste 2005. aasta kehtiv eelarve ja valesti on märgitud uus 2005. aasta eelarve.
Neljas lisaeelarve veerg, mis on käesoleva eelnõu aluseks ning näitab muudatuse sisu, on eelnõus õige.
Rahanduskomisjon teeb ettepaneku viia esitatud eelnõu lisa 2 sisse eelnimetatud redaktsiooniline parandus, mida toetas ka linnavalitsus.

Teisi muudatusettepanekuid ei esitatud.

Ettepanek volikogule: toetada muudatusettepanekut ja võtta eelnõu vastu määrusena.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised. Hääletamist ei nõutud.

Arutati muudatusettepanekut.
Hetkel eelnõus:
Tunnus	Kululiik	2005 eelarve	4.Lisaeelarve	Uus 2005 eelarve	
08208	Kultuuriüritused	 	400 000	 	
55	Majandamiskulud	1 160 000	400 000	1 560 000	
 	  Linna poolt korraldatavad üritused	0	400 000	300 000	

Eelnõu parandusettepanekuna esitatud Haapsalu linna 2005. aasta neljanda lisaeelarve kultuuriürituste kulud:

Tunnus	Kululiik	2005 eelarve	4.Lisaeelarve	Uus 2005 eelarve	
08208	Kultuuriüritused	 	400 000	 	
55	Majandamiskulud	1 160 000	400 000	1 560 000	
	 sh. Linna poolt korraldatavad üritused	650 000	400 000	1 050 000	

Muudatusettepaneku osas hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Andres Ammas teatas, et muudatusettepanek on arvestatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani lõpphääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 77 „Haapsalu linna 2005. aasta neljanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna 2005. aasta eelarve muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 15

Hüvituse maksmine volikogu ülesannete eest

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi ettekannet.
Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus lubab määrata volikogu liikmetele volikogu ülesannete täitmise eest hüvitust. Hüvitus ei ole töötasu.

Linnavolikogu juhatus arutas 15. septembri koosolekul volikogu fraktsioonide ettepanekuid hüvituse suuruse osas ja tegi rahanduskomisjonile ettepaneku esitada volikogule eelnõu „Hüvituse maksmine volikogu ülesannete eest”.

Haapsalu Linnavolikogu reglemendi järgi kuuluvad juhatusse volikogu esimees ja aseesimees, alatiste komisjonide esimehed ja volikogu fraktsioonide esimehed.

Käesolev otsuse projekt ei mõjuta 2005. aasta linnaeelarvet, kuna hakkab kehtima 01.01.2006.
Ettepanek on maksta alates 01.01.2006 hüvitust volikogu ülesannete täitmise eest järgmiselt:
linnavolikogu esimees	 6600 krooni kuus; linnavolikogu juhatuse liige v.a volikogu esimees 3300 krooni kuus; linnavolikogu liige 2000 krooni kuus.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein. Kas komisjonis tekkis diskussioon volikogu lihtliikme hüvituse 100%-lise tõstmise osas?
Vastas J. Kanepi. Komisjon leidis, et 4 aastat on pikk aeg uuele koosseisule ja need summad ei ole hüvituseks palju. Praeguse koosseisu hüvituste suurus on määratud 2002. aastal. Vormistasime volikogu juhatuse ettepaneku.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Märt Maiste. 
Kolm aastat tagasi püüdis sama koosseis algatada uut voliniku hüvituse maksmise eelnõud. Arvan, et täna arutatav eelnõu, mille kiitis juhatus heaks ja rahanduskomisjon andis vormi, on hea ja koostatud perspektiivitundega. Uus koosseis saab võtta oma seisukoha ja vajadusel näidata ennast heast küljest vähendades tänases eelnõus toodud hüvitusi.

Volikogu liige Toivo Hein. 
Volikogu esimehe ja komisjonide esimeeste töömaht ja vastutus on suur ja nad väärivad hüvituse märgatavat tõstmist. Küsitav on aga volikogu lihtliikme hüvitus, kelle ülesandeks on üldjuhul vaid kohaletulek; eelnõus on summa tõstetud 100%. Haapsalu linnas on keskmine palk 4000 kr ringis, siis 2000 kr volikogu lihtliikmele on liig.

Volikogu liige Jaak Kanepi. 
Meil ei ole vaja teha märkusi, nagu volikogu lihtliige ei loeks materjale läbi ja ei osaleks aktiivselt volikogu töös. Tean omast käest, kui kulukas on eelnõusid printida, paljundada, sest arvutis on raske töötada. Lisakulutused annab veel ka telefon.
Toetan rahanduskomisjoni ettepanekut ja eelnõud esitatud kujul.

Volikogu liige Andres Ammas andis sõnavõtu ajaks istungi juhtimise üle volikogu vanimale liikmele Ants Roosile.
Volikogu liige Andres Ammas.
Kolm aastat tagasi, tänase volikogu koosseisu alguses, pidasin vajalikuks, ja pean vajalikuks seda ka täna, et volikogu liige saaks hüvituse vastavalt osalemisele nii komisjonitöös kui istungil. Tookord eelnõud esitades ma volikogu toetust ei saanud. Kõik volinikud väärivad hüvitust. Hüvituse maksmisel peab arvestama komisjoni esimehe suurema panusega. Fraktsiooni esimees ja komisjoni liige võiksid saada võrdset hüvitust.
Ka linnavolikogu reglement vajab uuendamist.

Rohkem sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletati: poolt 15 volikogu liiget.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Isamaa fraktsiooni esimees Raimond Lunev palus 5 min vaheaega.
Vaheaeg kella 15.37-15.42.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 10 volikogu liiget, vastu 3.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 223 „Hüvituse maksmine volikogu ülesannete eest” (protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees