NELJANDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,			23. september 2005 nr 216

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu
algatamine (Uus-Sadama tn 25, Haapsalu)

Planeering algatatakse Uus-Sadama tn 25 omaniku AS Helter-R (asukoha aadress Iirise 8, Näpi küla, Sõmeru vald, 44305 Lääne-Virumaa) taotluse nr 7-1.3/4156, 06.09.2005 alusel.
Algatava planeeringu eesmärk on Uus-Sadama tn 25 krunt planeerida elamu-, äri-, transpordi ja üldmaakruntideks ning määrata kruntidele hoonestamiseks ehitusõigus ja arhitektuursed hoonestustingimused. Sellega muudetakse kehtivat üldplaneeringut, millele vastavalt on planeeritav maa-ala 100% tootmismaa. Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 23, planeerimisseaduse § 9 lg 7, § 10 lg 1 ja 5, Haapsalu põhimääruse § 4 lg 1 p 6, § 62 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Algatada üldplaneeringut muutev Uus-Sadama tn 25, Haapsalu krundi detailplaneering.

2.	Kinnitada detailplaneeringu lähteülesanne vastavalt lisale.

3.	Otsus avalikustada väljapanekuga linnavolikogu kantseleis.

4.	Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul otsuse avalikustamisest.

Andres Ammas
Volikogu esimees

Lisa 
KINNITATUD
Haapsalu Linnavolikogu
23.09.2005 otsusega nr 216

Uus-Sadama tn 25 krundi detailplaneeringu
LÄHTEÜLESANNE

Planeeringu tellija: Haapsalu Linnavalitsus
Lähteülesanne kehtib: kaks aastat
Ülesande koostamise alus: planeeringu algatamise ettepaneku tegija kinnistu omaniku AS Helter-R taotlus 06.09.2005 reg nr 7-1.3/4156.

1. Planeeringu eesmärk
Detailplaneeringu algataja eesmärgiks on muuta krundi maakasutuse sihtotstarvet 100% tootmismaa ja planeerida selle asemele väikeelamu-, korterelamukrundid ja määrata planeeritavatele kruntidele ehitusõigus, arhitektuursed hoonestustingimused, kavandada teedevõrk, parkimiskorraldus jne.

2. Andmed planeeritava maa-ala kohta 
Planeeritav ala, pindalaga ca 75000 m2, asub Krimmi holmi poolsaarel.
74725 m2 suurune tootmismaakrunt (katastritunnus 18301:001:0190, kinnistu nr 9142) kuulub AS Helter-R-le.
Planeeritaval alal asub 36 ehitist, peamiselt endise kalatööstuse amortiseerunud tootmishooned, load, pumbamajad, alajaamad. Säilitamist väärib veetorn, endise sadamaaida müürid.
Holmil kehtivad piirangud:
1)	looduskaitseseaduse § 35 järgi - ehituskeeluala 50 m kaldast;
2)	avalik kallasrada – 10 m;
3)	üleujutatav ala – kõrgusel alla 2,0 m;
4)	holm asub muinsuskaitseala kaitsevööndis, linna silueti küsimused.
Krundi loodeosas paiknev endine sõjalaevade kai on Haapsalu sügavaim, aga tuultele avatud kai.
50-ndail aastail ehitatud veetorni juures asub Haapsalu ainuke paepaljand.

3. Kehtivad planeeringud
3.1 Haapsalu linnas üldplaneeringuna kehtiva RPI Eesti Projekt 1987 töö nr A 1104-85/87 “Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur” nägi ette tootmise välja viimise holmilt ja kavandas selle asemele ühiskondlike hoonete maa veemootorispordi keskusehoonele.

Koostatava detailplaneeringuga saab teha ettepaneku muuta kehtivat planeeringut ja kruntida maa-ala ning määrata kruntidele uus maakasutus ja ehitusõigus.
Planeeringuga saab teha ettepaneku vähendada kehtivaid piiranguid (ehituskeeluala laiust maksimaalselt 20 meetrile).

4. Nõuded koostatavale planeeringule
4.1	Detailplaneering koostada digitaalselt mõõdistatud geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M1:500, millele on kantud kehtivate maakasutuste piirid, olemasolevad ehitised, kõrghaljastus, tehnovõrgud.

Planeeringuga esitada:
4.2	Olemasoleva olukorra iseloomustus.
4.3 Kehtiva planeeringu muutmise põhjendus.
-	anda  hoonestuse tüübi ja mahu analüüs;
-	planeeringu ettepaneku sobivus linnaruumi;
-	kaugvaated.
4.3	Planeeritava maa-ala kruntideks jaotamine.
4.4	Kruntide ehitusõigus:
-	kruntide kasutamise lubatud sihtotstarbed: väikeelamumaa, korruselamumaa, ärimaa, transpordimaa, üldmaa, sadamate maa; ehitiste kasutamise otstarbed anda vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. novembri 2002. a määrusele nr 10 “Ehitise kasutamise otstarvete loetelu”; anda planeeritavate korterite arv;
-	hoonete lubatud suurim arv krundil: määrata planeeringuga;
-	suurim lubatud ehitusalune pindala: määrata planeeringuga;
-	hoonete suurim ja vähim lubatud kõrgus: määrata planeeringuga lähtudes planeeringuala kontaktvööndi funktsionaalsete ja linnaehituslike seoste, hoonestuse tüübi ja mahu analüüsist.
4.4 Kruntide hoonestusala piiritlemine: hoonestusala siduda krundi piiridega.
4.5 Arhitektuurinõuded ehitistele:
-	lubatud korruselisus: määrata planeeringuga;
-	ehitiste katusekalle või selle vahemik: määrata planeeringuga;
-	katusekatte ja välisviimistluse lubatud materjalid, nõuded avatäidetele: määrata planeeringuga;
-	olemasolevatest ehitistest säilitada veetorn, võimalusel kasutada ära endise sadamaaida paekivimüürid uue hoone planeerimisel; säilima peab meremärk.
4.6	Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
-	kruntide piirded (materjal, kõrgus);
-	planeeritav kõrg- ja madalhaljastus;
-	vertikaalplaneerimise põhimõtted (maapinna kõrguse muutmine, sademete ärajuhtimine jmt);
4.7	Tänavate maa-alad, liiklus- ja parkimiskorraldus:
-	liikluskorralduse põhimõtted (jalakäijateteed, autoliikluse sõidurajad, sõidusuunad);
-	anda kruntide planeeritud kasutusotstarbele ja hoonestusele vastav parkimislahendus (parkimiskohad, suurus, arv); tagada avalik pääs holmi tippu;
-	nõuded puuetega inimeste liikumise tagamiseks;
-	vajadusel eramaal asuvad tänavad, mis peavad olema avalikud;
-	kruntidele pääsu asukohad ja/või piiri osad kust kohast väljasõitude rajamine on keelatud;
4.8	Tehnovõrkude ja –rajatiste põhimõtteline lahendus ja asukohad: anda koostöös võrguettevõtetega lähtudes kavandatavast arvutuslikust tarbimisvõimsusest (veevarustus, heitvete kanalisatsioon, soojavarustus, elektrivarustus, sidevarustus, välisvalgustus, hüdrantide paiknemine);
4.9	Määrata keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks ja lahendada jäätmekäitluse korraldamine.
4.10	 Servituutide vajaduse määramine.
4.11	Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused: planeeringu lahenduse väljatöötamisel tugineda Eesti standardile EVS 809-1:2002.
Märkus: Kui planeeringu koostamise käigus muutuvad lähteseisukohad ulatuses, mis ei muuda planeeringu põhilahendust ning linnavalitsus ja linnavolikogu juhtiv komisjon on muudatustega nõustunud, ei kuulu lähteülesanne muutmisele.

5 Detailplaneeringu koosseis
5.1 Situatsiooniskeem;
5.2 Tugiplaan M 1:1000;
5.3 Detailplaneeringu põhijoonis M 1:1000;
5.4 Tehnovõrkude planeering M 1:1000;
5.5 Detailplaneeringu lahenduse illustratsioon või makett;
5.6 Seletuskiri;
5.7 Strateegiline keskkonnamõju hindamine (SMH).

6. Koostöö planeeringu koostamisel
Planeeringu koostaja kaasab planeeringu koostamisse planeeritava maa-ala õiguslikul alusel maakasutajad ja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega.

7. Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja pdf failina) esitatakse ehitus- ja arhitektuurigrupile läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks.
Detailplaneeringu projektile hangitakse planeeringu koostaja poolt kooskõlastus:
7.1 Haapsalu Linnavalitsuselt (aselinnapea, maakorraldusosakonna juhataja, linnaarhitekt, linnakeskkonna osakonna juhataja, linnaarengu ja muinsuskaitse peaspetsialist);
7.2 Läänemaa Päästeteenistuselt;
7.3 Muinsuskaitseamet (eskiislahenduse staadiumis);
7.4 Lääne maavanema poolt määratud täiendavad kooskõlastused juhul, kui maavanem need määrab;
7.5 Pärnu Teedevalitsuse Lääne osakonnalt.

Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused on vajalik hankida uued kooskõlastused.
Lõplikult kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
-	3 täismahus (seletuskiri ja joonised) komplekti;
-	dvg failina;
-	3 detailplaneeringu põhijoonist seletuskirjaga;

8. Detailplaneeringu avalik väljapanek ja arutelu
Detailplaneeringu lähteseisukohti ja eskiislahendust tutvustavate materjalide esitamine avalikul arutelu korraldamiseks on vajalik. 
Vastu võetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja arutelu korraldab ehitus- ja arhitektuurigrupp koos planeeringu koostajaga.

Lähteülesande lisa:
Uus-Sadama tn 25 krundi detailplaneeringuga käsitletava maa-ala situatsiooni skeem.