NELJANDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,		23. september 2005 nr 218

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu
algatamine (Jaama tn 15, 15a, 17, 
Sauna põik 1, 2, Haapsalu)

Planeering algatatakse Jaama tn 15 ja 15a kruntide omaniku Marika Teeääre (aadress Metsa 65-6, Haapsalu) taotluse nr 7-1.3/3056, 09.06.2005 alusel.
Planeeringu algatamise taotleja põhiline eesmärk on planeerida Jaama tn 15 ärikrundiks, millele ehitada kaupluse- ja büroohoone. Sellega muudetakse kehtivat üldplaneeringut, millele vastavalt on planeeritav maa-ala väikeelamumaa. Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 23, planeerimisseaduse § 9 lg 7, § 10 lg 1 ja 5, Haapsalu põhimääruse § 4 lg 1 p 6, § 62 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Algatada üldplaneeringut muutev Jaama tn 15, 15a, 17, Sauna põik 1, 2, Haapsalu kruntide detailplaneering.

2.	Kinnitada detailplaneeringu lähteülesanne vastavalt lisale.

3.	Otsus avalikustada väljapanekuga linnavolikogu kantseleis.

4.	Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul otsuse avalikustamisest.

Andres Ammas
Volikogu esimees

Lisa 
KINNITATUD
Haapsalu Linnavolikogu
23.09.2005 otsusega nr 218

Jaama tn 15, 15a, 17, Sauna põik tn 1, 2 kruntide  detailplaneeringu
LÄHTEÜLESANNE

Planeeringu tellija: Haapsalu Linnavalitsus
Lähteülesanne kehtib: kaks aastat
Ülesande koostamise alus: planeeringu algatamise ettepaneku tegija Marika Teeääre taotlus 09.06.2005 reg nr 7-1.3/3056.

1. Planeeringu eesmärk
Detailplaneeringu algataja põhiline eesmärk on Jaama tn 15 krundi planeerimine ärikrundiks ja sellele vastava ehitusõiguse, arhitektuursete hoonestustingimuste, parkimiskorralduse määramine äri-büroohoone ehitamiseks. Planeeringu ala hõlmab ka naaberkrunte (Vana kalmistu ja Jaama tänava vahele jäävat 5 krunti), et lahendada piirkond terviklikult.
Planeeringuga kavandatakse planeeritava ala liikluskorraldus, parkimise lahendus, samuti kommunikatsioonide asukohad.

2. Andmed planeeritava maa-ala kohta
Planeeritav ala, pindalaga ca 5000 m2, asub Haapsalu kesklinnas ja piirneb kahest küljest Vana kalmistuga, lõuna poolt Jaama tänavaga ning Sauna põik 2/2a väikeelamu krundiga.
Põhiliselt on planeeritavad krundid väikeelamukrundid, varem planeeritud Jaama tn 17 on ärikrunt.
Planeeritav ala asub vahetult Haapsalu Vana kalmistu ääres. Kalmistu on ajaloomälestisena kaitse all (reg nr 4047) ja seda ümbritseb 50 m kaitsevöönd, seega jääb planeeritav ala suures ulatuses kaitsevööndisse.

3. Kehtivad planeeringud
3.1 Haapsalu linnas üldplaneeringuna kehtiva RPI Eesti Projekt 1987 töö nr A 1104-85/87 “Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur” kohaselt on maa-ala ette nähtud väikeelamukruntideks. Üldplaneeringut on osaliselt muudetud Jaama 17 detailplaneeringuga, mis on planeeritud ärikrundiks ja kuhu on ehitatud kaupluse-büroohoone.

Koostatava detailplaneeringuga saab teha ettepaneku muuta kehtivat üldplaneeringut ja kavandada Jaama tänava äärde ärimaakrundid, võttes arvesse, et ka kõik ülejäänud krundid Jaama tänava samal küljel on ärikrundid. Vahetult Vana kalmistu äärde jääksid endiselt väikeelamukrundid.
3.2 Jaama 17 krundi detailplaneering;
3.3 Jaama 13 krundi detailplaneering.

4. Nõuded koostatavale planeeringule
4.1	Detailplaneering koostada digitaalselt mõõdistatud geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M1:500, millele on kantud kehtivate maakasutuste piirid, olemasolevad ehitised, kõrghaljastus, tehnovõrgud.

Planeeringuga esitada:
4.2	Olemasoleva olukorra iseloomustus.
4.3	Planeeringuala kontaktvööndi funktsionaalsed ja linnaehituslikud seosed:
-	esitada kehtivate planeeringute muutmise põhjendus;
-	esitada lähiümbruse olemasolev ja planeeritav liiklusskeem, juurdepääsud planeeritavale alale, sõiduteed, jalakäijate liikumissuunad;
-	anda kontaktvööndi hoonestuse tüübi ja mahu ning ehitusjoonte ülevaade ja analüüs.
4.4	Planeeritava maa-ala kruntideks jaotamine.
4.5	Kruntide ehitusõigus:
-	maa-ala kasutamise lubatud sihtotstarbed: ärimaa, väikeelamumaa, transpordimaa; ehitiste kasutamise otstarbed anda vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. novembri 2002. a määrusele nr 10 “Ehitise kasutamise otstarvete loetelu”;
-	hoonete lubatud suurim arv krundil: määrata planeeringuga;
-	suurim lubatud ehitusalune pindala: määrata planeeringuga;
-	hoonete suurim ja vähim lubatud kõrgus: määrata planeeringuga lähtudes planeeringuala kontaktvööndi funktsionaalsete ja linnaehituslike seoste analüüsist. 
4.4 Kruntide hoonestusala piiritlemine: hoonestusala siduda krundi piiridega.
4.5 Arhitektuurinõuded ehitistele:
-	lubatud korruselisus: määrata planeeringuga;
-	ehitiste katusekalle või selle vahemik: määrata planeeringuga arvestades naaberhoonestust;
-	katusekatte ja välisviimistluse lubatud materjalid, nõuded avatäidetele: määrata planeeringuga.
4.6	Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
-	kruntide piirded  (materjal, kõrgus);
-	planeeritav kõrg- ja madalhaljastus, säilitatav haljastus –Jaama tn 15 krundi lääne nurgas kasvavad kaks robiniat;
-	vertikaalplaneerimise põhimõtted (maapinna kõrguse muutmine, sademete ärajuhtimine jmt);
4.7	Tänavate maa-alad, liiklus- ja parkimiskorraldus:
-	planeerida Sauna põik tänava maa-ala piirid ja selle elementide kirjeldus ja kavandatavad laiused;
-	liikluskorralduse põhimõtted (autoliikluse sõidurajad, sõidusuunad);
-	anda kruntide planeeritud kasutusotstarbele ja hoonestusele vastav parkimislahendus (parkimiskohad, suurus, arv);
-	nõuded puuetega inimeste liikumise tagamiseks;
-	vajadusel eramaal asuvad tänavad, mis peavad olema avalikud;
-	kruntidele pääsu asukohad ja/või piiri osad kust kohast väljasõitude rajamine on keelatud;

4.8	Tehnovõrkude ja –rajatiste põhimõtteline lahendus ja asukohad: anda koostöös võrguettevõtetega lähtudes kavandatavast arvutuslikust tarbimisvõimsusest (veevarustus, heitvete kanalisatsioon, soojavarustus, elektrivarustus, sidevarustus, välisvalgustus, hüdrantide paiknemine);
4.9	Määrata keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks ja lahendada jäätmekäitluse korraldamine.
4.10	 Servituutide vajaduse määramine.
4.11	Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused: planeeringu lahenduse väljatöötamisel tugineda Eesti standardile EVS 809-1:2002.
Märkus: Kui planeeringu koostamise käigus muutuvad lähteseisukohad ulatuses, mis ei muuda planeeringu põhilahendust ning linnavalitsus ja linnavolikogu juhtiv komisjon on muudatustega nõustunud, ei kuulu lähteülesanne muutmisele.

5 Detailplaneeringu koosseis
5.1 Situatsiooniskeem;
5.2 Tugiplaan M 1:500;
5.3 Detailplaneeringu põhijoonis M 1:500;
5.4 Tehnovõrkude planeering M 1:500;
5.5 Detailplaneeringu lahenduse illustratsioon või makett;
5.6 Seletuskiri;

6. Koostöö planeeringu koostamisel
Planeeringu koostaja kaasab planeeringu koostamisse planeeritava maa-ala õiguslikul alusel maakasutajad ja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega.

7. Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja pdf failina) esitatakse ehitus- ja arhitektuurigrupile läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks.
Detailplaneeringu projektile hangitakse planeeringu koostaja poolt kooskõlastus:
7.1 Haapsalu Linnavalitsuselt (aselinnapea, maakorraldusosakonna juhataja, linnaarhitekt, linnakeskkonna osakonna juhataja, linnaarengu ja muinsuskaitse peaspetsialist);
7.2 Läänemaa Päästeteenistuselt;
7.3 Muinsuskaitseametilt (eskiislahenduse staadiumis);
7.4 Lääne maavanema poolt määratud täiendavad kooskõlastused juhul, kui maavanem need määrab;
7.5 Pärnu Teedevalitsuse Lääne osakonnalt;
7.6 Kruntide omanikelt või volitatud esindajatelt.

Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused on vajalik hankida uued kooskõlastused.
Lõplikult kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
-	3 täismahus (seletuskiri ja joonised) komplekti;
-	dvg failina;
-	3 detailplaneeringu põhijoonist seletuskirjaga;

8. Detailplaneeringu avalik väljapanek ja arutelu
Vastu võetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja arutelu korraldab ehitus- ja arhitektuurigrupp koos planeeringu koostajaga.

Lähteülesande lisa: 
detailplaneeringuga käsitletava maa-ala situatsiooni skeem.