NELJANDA KOOSSEISU

ERAKORRALISE ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								30. september 2005 nr 35

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 14.49.
Juhatas volikogu esimees Andres Ammas.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 12 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Osalesid	aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Jüri Kurba (registreerimisleht lisatud).

Puudusid	K. Aigro, R. Kaljula, N. Koropets, A. Lipstok, L. Luik, M. Maiste, U. Sukles, J. Zolotova, A. Väli.

ARUTATI istungi päevakorra projekti.
Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.

Saalis 12 volikogu liiget.
Häältega poolt 12 volikogu liiget.

OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu erakorralise, 35. istungi päevakord:
1. Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnus asutamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			kultuurikomisjon
					õiguskomisjon

2. Haapsalu linna üldplaneeringu läbivaatamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			kommunaalkomisjon
					kultuurikomisjon
					rahanduskomisjon
					õiguskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnus asutamine

KUULATI linnasekretäri Erko Kalevi ettekannet.
Haapsalu piiskopilinnus on linna sümbol ja keskaja kindlusarhitektuuri silmapaistev mälestusmärk. Piiskopilinnuse kinnistu kuulub Haapsalu linnale, linnust haldab Haapsalu Kultuurikeskus, kes korraldab linnuses suveüritusi ja tegeleb linnuse territooriumi korrashoiuga.

Haapsalu Piiskopilinnus omab suurt potentsiaali, et arendada kogu kinnistu baasil välja atraktiivne puhke- ja turismiobjekt, mis pakuks avastamisrõõme üha suuremale arvule turistidele ning oleks samal ajal ka huvitavaid tegevusi võimaldavaks ajaviitepaigaks haapsallastele.

Piiskopilinnuse komplekseks arendamiseks on vajalik muuta linnuse haldamise skeemi, sest täna puudub keskne organisatsioon, kes vastutaks nii linnuse haldamise, majandamise, turundamise kui arendamise eest. Haapsalu Linnavalitsuse hinnangul on parim viis linnusekompleksi arendada moodustades selleks eraldiseisva sihtasutuse Haapsalu Piiskopilinnus.

Sihtasutuse tegevuse eesmärgiks on linnusekompleksi sihipärane ja jätkusuutlik säilitamine ning arendamine ja sihtasutuse ülesanneteks on linnuse haldamine, majandamine, müümine ja turundamine, linnuse propageerimine ja ajaloo jäädvustamine, linnuse arendusprojektide koostamine ja finantsvahendite taotlemine, ürituste korraldamine ning koostöö mitmete osapoolte ja huvigruppidega.

Linnavolikogule esitatav sihtasutuse põhikiri on koostatud tulenevalt sihtasutuse seadusest, sihtasutusele juhi leidmiseks on linnavalitsus viinud läbi konkursi ning leitud on ka kandidaadid sihtasutuse nõukogusse. 

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein küsis, mis oleks juhtunud, kui oleksime järginud opositsiooni ettepanekut oodata eelnõu päevakorda võtmisega kuni volikogu uue koosseisu esimeste istungiteni?
Vastas E. Kalev. Linnavalitsusel on töös uue arendusprojekti koostamine, mida loodetakse esitada novembrikuus. Tulenevalt eelistusest, et projekt viiakse ellu avaliku ja erasektori koostöös. Sihtasutus on eraõiguslik juriidiline isik, siis on ta erasektor.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esindaja Ants Roosi kaasettekannet.
Komisjoni esimees Maiste on komandeeringus ja komisjoni koosolekut peetud ei ole, kuid esimees rääkis komisjoni liikmetega ükshaaval. Saalis viibiva komisjoni liikme ja minu arvamus on toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 224 „Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnus asutamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna üldplaneeringu läbivaatamine

KUULATI aselinnapea Jüri Kurba ettekannet.
Volikogule esitatav üldplaneering on koostatud A&L Managemendi, Disarek OÜ ja linnavalitsuse töögruppide poolt. Liikluse osa koostas Stratum OÜ.

Linnavalitsus soovib tutvustada Haapsalu volikogule üldplaneeringuga tehtud ettepanekuid, et seejärel minna planeeringu menetlusprotsessiga edasi.

Peale üldplaneeringu kooskõlastamist võetakse planeering volikogu poolt vastu ja suunatakse avalikule väljapanekule. Kui avalikustamise ajal tehakse täiendavaid ettepanekuid, siis on võimalik nendega arvestada ja teha planeeringusse muudatusi ning peale selle kehtestatakse töö.

Linna planeerimisel on lähtutud Haapsalule traditsioonilistest väärtustest. Haapsalu jääb endiselt vanalinna, randade ja parkidega väikelinnaks.

Vanalinn koos linnusega kuuluvad säilitamisele. On määratud linna miljööväärtuslikud alad, kuhu on seatud ehitamise reeglid nii remondiks kui uue ehitamiseks. Suuremad uued hoonestusalad on kavandatud Kastani korterelamurajooni jätkuna. Korterelamute- ja ärimaaks on ümber planeeritud mitmed seni tööstuse kasutuses olnud maad (endised naftabaasi ja teraviljakombinaadi maad, Krimmi holm, Suur holmi Suure viigi poolne külg). Äri ja elamu segafunktsiooniga saavad olema Jaama tänava äärsed alad ja Kaja –Posti tänav.

Oleme kavandanud võimaluse võtta kasutusele puhkeotstarbelise ärimaana senisest suurem ala Paralepas.

Kavandatavatest korterelamutest tuleb teatud osa reserveerida sotsiaalkorteriteks.

On jätkatud Haapsalu vana printsiipi ümbritseda linna mererand jalakäijate promenaadidega. Uus pargiala on kavandatud Kastinina ja raudteetammi vahelisele rannalõigule.

Üldplaneeringuga on tehtud ettepanek vähendada osaliselt ranna ehituskeeluala kuni 20 meetrini. Haapsalus on traditsiooniliselt ehitatud kaldale lähemale kui 50 m, seejuures tuleb arvestada üleujutusala kõrgusega ja uute ehitiste põrandad tuleb projekteerida vähemalt 2,1 m kõrgusele.

Üks tõsine teema on linna teedevõrk, mis vajab ümberplaneerimist. Tallinna maantee ja Jaama tänava koormuse vähendamiseks, tuleb suunata Rohukülasse suunduv transport kesklinnast mööda. Selleks on kavandatud tänav, mis algaks Ridala valla maadelt Uuemõisas ja kulgeks edasi paralleelselt raudteetammiga ja pööraks Kiltsi tankla tagant Kiltsi teele. Samast võiks kulgeda ka otsetee Paralepa randa. Selle tänava väljaehitamine soodustaks ka kavandatud uute tootmismaade kasutuselevõttu, Tööstuse tänava ja kavandatava tee äärsed alad.

Planeeritud on väiksemaid tänavalõike, mis parandaksid olemasolevate hoonestuse alade omavahelist ühendust, n.t Kastani elamurajoon Tööstuse tänaval asuvate tehastega. Jalgrattateed võimaldaksid liikuda vanalinnast Wiedemanni tänavalt Paralepa randa, Promenaadilt Uuemõisa.
Praeguse liiklusolukorra uuringu on teinud OÜ Stratum, kes koostas Haapsalu linna kohta mudeli, millega saab anda hinnangu linna tänavavõrgu muutmise ettepanekutele. Tehtud ettepanekud uute tänavalõikude kohta on Stratumi hinnangul liikluskoormust hajutavad.

Töö koostamise käigus on toimunud hulgaliselt töögruppide koosolekuid, kuhu on kaasatud, linnakodanikke, erinevate alade spetsialiste, volikogu liikmeid. On toimunud eskiislahenduse avalik arutelu. Aruteludel tehtud ettepanekuid on töös ka arvesse võetud.

Linnavalitsus tunnustab volikogu liikmete poolt tehtud tööd.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Toivo Hein küsis, kui valmis see linna üldplaneering on?
Vastas J. Kurba. On valmis 98% ja sobilik minema kooskõlastusringile.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina kaasettekannet.
Linna üldplaneering on tähtis teema ja on läbinud kogu valimisperioodi. Kuna paljudel linnadel on üldplaneeringu dokument ammu valmis, siis võib öelda, et kuivõrd eelmine linnavalitsus ei tahtnud sellega tegeleda, siis võib öelda, et eelmine linnavõim eelistas süsteemsele linna arendamisele improvisatsioonilist tegevust.
Seda dokumenti tegema nõudis ka seadus, mille järgi peab 1. jaanuarist 2006 linna planeering olemas olema.
Volinikel on õigus teada, kui kaugel on kaks ja pool aastat tehtud üldplaneeringu projekt ja kuidas see kokkupandult välja näeb.
Kuu tagasi esitas linnavalitsus eelnõu tekstiga kinnitada üldplaneering ja saata kooskõlastusringile. Tekst oli eksitav. Täna on otsuse projektis tekst informatsiooni teadmiseks võtmise kohta. See näitab, et linnavalitsus ja komisjonid vaatasid kriitiliselt töö üle ja jäid opositsiooni ettepanekuga teksti osas rahule. Selle koosseisu viimane õigusakt näitab kujukalt, kuivõrd koostööaldis oli koalitsioon opositsiooniga, s.t kus vähegi oli sisu, siis seda ka arvestati.

Ettepanek: võtta linna üldplaneering teadmiseks.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Alar Schönbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Jaak Kanepi kaasettekannet.
Kahju, et muudatusettepanekuid ei saa teha, kuna eelnõu on esitatud teadmiseks. Oluline osa planeeringust oli valmis juba pool aastat tagasi ja üksikud pildid jm ei oleks seganud volikogule esitamist. Volikogu oleks väärinud võimalust ettepanekute esitamiseks. Komisjon edastas oma ettepanekud linnapeale ja loodame, et neid uus koosseis ka arvestab. Leidsime kunstiinimeste ja materialistide vastuolusid.
Seda paberit on vaja arutada päris tihti ja tuleks täiendada igal aastal.
Ettepanek võtta informatsioon teadmiseks.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esindaja Ants Roosi kaasettekannet.
Komisjon ei arutanud komisjoni koosolekul eelnõud, kuid dokument on valmis, et saaks tööd jätkata. Eriarvamusi tekitab vanalinnas liikluse korraldus.
Ettepanek võtta teadmiseks.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Andres Ammas tegi ettepaneku lõpetada läbirääkimised.
Hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andres Ammas pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 225 „Haapsalu linna üldplaneeringu läbivaatamine” (protokolli juures).

Andres Ammas
Volikogu esimees