VIIENDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,			16. detsember 2005 nr 23

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu
algatamine (Holmi kallas 18a, 18b ja 20, Haapsalu)

Planeering algatatakse AS Pandion Fish (asukoha aadress Holmi kallas 18b, 90502 Haapsalu) taotluse alusel. Algatava planeeringu eesmärk on planeerida Holmi kallas 18a, 18b ja 20 kruntide maakasutuse sihtotstarbeks elamumaa, et ehitada kruntidele korterelamud ja määrata kruntidele uus ehitusõigus ning arhitektuursed hoonestustingimused. Sellega muudetakse kehtivat planeeringut, millele vastavalt on antud kruntide sihtotstarve „tootmismaa”. Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 23, planeerimisseaduse § 9 lg lg 7, § 10 lg 1 ja 5, Haapsalu põhimääruse § 4 lg 1 p 6, § 62 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Algatada üldplaneeringut muutev Holmi kallas 18a, 18b ja 20, Haapsalu detailplaneering.

2.	Kinnitada detailplaneeringu lähteülesanne vastavalt lisale.

3.	Otsus avalikustada väljapanekuga linnavolikogu kantseleis.

4.	Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul otsuse avalikustamisest.

Arder Väli
Volikogu esimees

Lisa
KINNITATUD
Haapsalu Linnavolikogu
16.12.2005 otsusega nr 23

Holmi kallas 18a, 18b ja 20 detailplaneeringu
LÄHTEÜLESANNE

Planeeringu tellija: Haapsalu Linnavalitsus
Lähteülesanne kehtib: kaks aastat
Ülesande koostamise alus: planeeringu algatamise ettepaneku tegija AS Pandion Fish’i taotlus 25.11.2005 reg nr 7-1.3/5980.

1. Planeeringu eesmärk
Detailplaneeringu eesmärgiks on Suur viigi äärsete tootmismaa kruntide planeerimine korterelamute maaks. Planeeringuga määratakse kruntide ehitusõigus, arhitektuursed hoonestustingimused, haljastuse põhimõtted, kommunikatsioonide asukohad, parkimiskorraldus.

2. Andmed planeeritava maa-ala kohta
Planeeritava ala, pindalaga ca 30 000 m2, asub Haapsalu Suure viigi ääres, piirneb Kaluri ja Holmi kalda tänavatega ja lõuna küljest korterelamute maaga.
Planeeritav ala hõlmab kolme tootmismaakrunti:
1)	Holmi kallas 18a (katastritunnus 18301:002:0004, kinnistu nr 11878, pindala 7536m2) kuulub OÜ Haapsalu Invest Grupile;
2)	Holmi kallas 18b (katastritunnus 18301:002:0005, kinnistu nr 11879, pindala 8160m2) kuulub AS Pandion Fish`ile;
3)	Holmi kallas 20 (katastritunnus 18301:002:0520, kinnistu nr 6125, pindala 5446) kuulub AS Hakole.

Planeeringuga käsitletakse ka ümbritsevate tänavate maa-ala.
Maa-ala asub Haapsalu muinsuskaitseala kaitsetsoonis ja osaliselt kalda ehituskeelualas.

3. Varem koostatud planeeringud
3.1 Haapsalu linnas üldplaneeringuna kehtiva RPI Eesti Projekt 1987. a töö nr A 1104-85/87 “Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur” kohaselt asub planeeritaval alal tootmismaa. Koostamisel olevas Haapsalu linna üldplaneeringus on tehtud ettepanek asendada tootmismaa kuni kolme korruseliste korterelamute maaga.
Algatava detailplaneeringuga saab teha ettepaneku muuta kehtivat üldplaneeringut ja kavandada krundile sobivam maakasutus.
Koostatav üldplaneering on teinud ettepaneku muuta kalda ehituskeeluala võttes arvesse olemasolevat hoonestust, nii te planeeritavad krundid ei jää enam ehituskeelualasse.

3.2 Naaberkrundi Holmi kallas 18 detailplaneering (kehtestatud Haapsalu Linnavolikogu poolt 23.09.2005).

4. Nõuded koostatavale planeeringule
4.1	Detailplaneering koostada digitaalselt mõõdistatud geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M1:500, millele on kantud kehtivate maakasutuste piirid, olemasolevad ehitised, kõrghaljastus, tehnovõrgud.

Planeeringuga esitada:
4.2	Olemasoleva olukorra iseloomustus. Esitada planeeringualale ulatuvad kitsendused.
4.3	Võttes arvesse olemasolevat situatsiooni ja naaberkrundile 23.09.2005. a kehtestatud detailplaneeringut, esitada krundi ehitusõigus:
-krundi kasutamise sihtotstarve: väikeelamumaa (s.h ridaelamute maa), korterelamumaa, liiklusmaa, ärimaa (pansioni teenuse osutamisega korterelamu);
-	hoonete lubatud suurim arv kruntidel: määrata planeeringuga;
-	suurim lubatud ehitusalune pindala: määrata planeeringuga, mitte üle 25% krundi suurusest;
-hoonete lubatud suurim kõrgus (katuseharja absoluutkõrgusena): kahe-kolme korruselise hoonestuse kõrgus; soovitavalt planeerida hoonestus vertikaalse liigendusega;
-hoone+= peab olema vähemalt+2.20 arvestades üleujutuse kõrgust;
-krundi hoonestusala piiritlemine;
-olemasolevad tootmishooned – lammutada.

4.4	Arhitektuurinõuded ehitistele:
-	korruselisus: kuni 3;
-	ehitiste katusekalle või selle vahemik: määrata planeeringuga, soovitatavalt 0-10o;
-katusekatte ja välisviimistluse lubatud materjalid, nõuded avatäidetele: määrata planeeringuga.

4.5	Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
-	krundi piirded;
-	haljastuse põhimõtted (säilitatav, likvideeritav ja planeeritav haljastus);
krundi hoonestamata pinnast peab vähemalt 50% olema haljastust, vajadusel tuleb parkimist planeerida hoonete alumistele korrustele;
-	vertikaalplaneerimise põhimõtted (maapinna kõrguse muutmine, sademete ärajuhtimine);
-	pinnakatted.

4.6	Liiklus- ja parkimiskorraldus:
-	kruntide planeeritud kasutusotstarbele ja hoonestusele vastav parkimislahendus 
omal krundil;
-määrata Noarootsi viiva talitee alguse asukoht vastavalt koostatavale üldplaneeringule (pealesõit – sillutiskiviga lauge tee merre);
-	kruntidele pääsu asukoht ja /või piiri osa kust kohast väljasõitude rajamine on keelatud;
põhiline sissesõit kruntidele kavandada Kaluri tänavalt, et oleks võimalik Holmi kalda tänava edasine välja arendamine põhiliselt promenaadina.

4.7	Tehnovõrkude ja –rajatiste asukohad:
anda koostöös võrguettevõtetega lähtudes kavandatavast arvutuslikust tarbimisvõimsusest (veevarustus, heitvee kanalisatsioon, küte, elektrivarustus, sidevarustus, välisvalgustus, hüdrantide paiknemine).
4.8	Keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks: lahendada jäätmekäitluse korraldamine.
4.9	Servituudid: kui planeeringu lahendus tingib servituutide seadmise vajaduse, näidata
planeeringus servituudialad s.h trasside servituudid.
4.10	Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused: lahendada vastavalt EV 809-1:2002.
4.11	Kui planeeringu koostamise käigus muutuvad lähteseisukohad ulatuses, mis ei muuda planeeringu põhilahendust ning linnavalitsus ja linnavolikogu juhtiv komisjon on muudatustega nõustunud, ei kuulu lähteülesanne muutmisele.

5 Detailplaneeringu koosseis
5.1 Situatsiooniskeem.
5.2 Tugiplaan M 1:500.
5.3 Detailplaneeringu põhijoonis M 1:500.
5.4 Tehnovõrkude planeering M 1:500.
5.5 Detailplaneeringu lahenduse illustratsioon (makett või vaated tänavatelt).
5.6 Seletuskiri.

6. Koostöö planeeringu koostamisel
Planeeringu koostaja kaasab planeeringu koostamisse planeeritava maa-ala õiguslikul alusel maakasutajad ja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega.

7. Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja pdf failina) esitatakse ehitus- ja arhitektuurigrupile läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks.
Detailplaneeringu projektile hangitakse planeeringu koostaja poolt kooskõlastus.
7.1 Haapsalu Linnavalitsuselt (aselinnapea, maakorraldusosakonna juhataja, linnaarhitekt, linnakeskkonnaosakonna juhataja, linnaarengu ja muinsuskaitse peaspetsialist).
7.2 Läänemaa Päästeteenistuselt.
7.3 Läänemaavanema poolt määratud täiendavad kooskõlastused, juhul, kui maavanem need määrab.

Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused on vajalik hankida uued kooskõlastused. 
Lõplikult kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
-	4 komplekti paberkandjal;
-	digitaalselt, joonised pdf või dvg failina;
-	2 detailplaneeringu põhijoonist.

8. Detailplaneeringu avalik väljapanek ja arutelud
Detailplaneeringu lähteseisukohti ja eskiislahendust tutvustavate materjalide esitamine avaliku arutelu korraldamiseks on vajalik.
Vastu võetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja arutelu korraldab ehitus- ja arhitektuurigrupp koos planeeringu koostajaga.

9. Detailplaneeringu vormistamine
Maakasutuse sihtotstarbed esitada Eesti Vabariigi Valitsuse 24. jaanuari 1995 määrusega nr 36 kinnitatud “Katastriüksuste sihtotstarvete liikide ja nende määramise aluste kinnitamine” kohaselt.

Lähteülesande juurde kuulub planeeritava ala situatsiooniskeem.