VIIENDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,								26. mai 2006 nr 56

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu
algatamine (Kalmistu tn 1 ja 1a, Haapsalu)

Planeering algatatakse SRS Kaubandus OÜ (asukoha aadress Väike-Viigi tn 4, 90502 Haapsalu) ja Lääne Kalur AS (asukoht Kaluri tn 22, 90502 Haapsalu) taotluste alusel.
Algatava planeeringu eesmärk on planeerida seniste tootmismaakruntide Kalmistu tn 1 ja 1a asemele väikeelamumaa krundid. Kruntidele määratakse ehitusõigused ning arhitektuursed hoonestustingimused, et ehitada põhiliselt ühepereelamuid. Sellega muudetakse kehtivat planeeringut, millele vastavalt on planeeritavate kruntide sihtotstarve ”tootmismaa”. Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 31, § 23, planeerimisseaduse § 10 lg 5, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 32, § 62 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Algatada üldplaneeringut muutev Kalmistu tn 1 ja 1a, Haapsalu detailplaneering.

2.	Kinnitada detailplaneeringu lähteülesanne vastavalt lisale 1.

3.	Linnavolikogu kantseleil teha otsus teatavaks OÜ-le SRS Kaubandus (Väike-Viigi tn 4, Haapsalu) ja AS-le Lääne Kalur (Kaluri tn 22, 90502 Haapsalu) otsuse koopia saatmisega posti teel.

4.	Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest.

Arder Väli
Volikogu esimees

Lisa 1
Haapsalu Linnavolikogu
26.05.2006 otsusele nr 56

Kalmistu tn 1 ja 1a detailplaneeringu
LÄHTEÜLESANNE

Planeeringu tellija: Haapsalu Linnavalitsus
Lähteülesanne kehtib: kaks aastat
Ülesande koostamise alus: planeeringu algatamise ettepaneku tegijate SRS Kaubandus OÜ taotlus reg nr 7-1.3/2262 ja Lääne Kalur AS taotlus reg nr 7-1.3/2261.

1. Planeeringu eesmärk
Detailplaneeringu eesmärgiks on Kalmistu tn 1 ja 1a kruntide senise sihtosttarbe „tootmismaa” planeerimine „väikeelamumaaks”, maa-ala ümber kruntimine, et ehitada välja tänavavõrk ja kruntidele ühepereelamud. Planeeringuga määratakse kruntide piirid ja ehitusõigus, arhitektuursed tingimused, haljastuse põhimõtted, kommunikatsioonide asukohad ja parkimiskorraldus.

2. Andmed planeeritava maa-ala kohta
Planeeritava ala, pindalaga ca 60 000 m2, asub Haapsalus, Kalmistu tänava, Lihula mnt 27 krundi ja riigi metsamaa vahelisel alal. Krundid on hoonestamata, osaliselt kaetud võsa ja männimetsaga.
Planeeritavate kruntide andmed:
1)	Kalmistu tn 1 – katastritunnus 18301:019:0017, kinnistu nr 2049032, pindalal 19 306 m2, sihtotstarve 100% tootmismaa, omanik SRS Kaubandus OÜ;
2)	Kalmistu tn 1a – katastritunnus 18301:019:0110, kinnistu nr 969432, pindala 27 628 m2, sihtotstarve 100% tootmismaa, omanik Lääne Kalur AS;
3)	Tööstuse tn 10 – katastritunnus 18301:019:0003, kinnistu nr 1224432, pindala 810 m2, sihtostarve 100% tootmismaa, omanik AS Haapsalu Veevärk (kinnistul asub pumbajaam).

3. Varem koostatud planeeringud
3.1 Haapsalu linnas üldplaneeringuna kehtiva RPI Eesti Projekt 1987 töö nr A 1104-85/87 “Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur” kohaselt on maa-ala ette nähtud perspektiivse tootmismaana, mida ca 20 aasta jooksul pole sellisena kasutust leidnud. Koostamisel olevas Haapsalu linna üldplaneeringus on tehtud ettepanek asendada tootmismaa väikeelamumaaga. Algatava detailplaneeringuga saab teha ettepaneku muuta kehtivat üldplaneeringut ja kavandada krundile uus maakasutuse sihtotstarve.

4. Nõuded koostatavale planeeringule
4.1	Detailplaneering koostada digitaalselt mõõdistatud geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M1:500, millele on kantud kehtivate maakasutuste piirid, olemasolevad ehitised, kõrghaljastus, tehnovõrgud.
4.2	 Mitte planeerida alla 1000 m2 suurusi krunte.

Planeeringuga esitada:
4.3	Olemasoleva olukorra iseloomustus. Esitada planeeringualale ulatuvad kitsendused.
4.4	Võttes arvesse olemasolevat situatsiooni esitada kruntimine ja planeeritud kruntide ehitusõigus:
- kruntide kasutamise sihtotstarbed: väikeelamumaa, transpordimaa, üldmaa;
- hoonete lubatud suurim arv krundil: määrata planeeringuga;
- suurim lubatud ehitusalune pindala: määrata planeeringuga;
- hoonete lubatud suurim kõrgus (katuseharja absoluutkõrgusena, lamekatuse korral parapeti kõrgusena);
- hoone 0.00 sidumine;
- krundi hoonestusala piiritlemine;

4.5	Arhitektuurinõuded ehitistele:
- korruselisus;
- ehitiste katusekalle või selle vahemik: määrata planeeringuga;
- kohustuslik ehitusjoon: planeerija ettepanekul;
- katusekatte ja välisviimistluse lubatud materjalid: määrata planeeringuga.

4.6	Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
- tootmiskruntide ja planeeritava elamuala vahele planeerida haljasvöönd;
- kruntide piirete põhimõtteline lahendus;
- haljastuse põhimõtted (säilitatav, likvideeritav ja planeeritav haljastus);
- töö koosseisus koostada puude dendroloogiline hinnang ja raieplaan;
- vertikaalplaneerimise põhimõtted (maapinna kõrguse muutmine, sademete ärajuhtimine);
- pinnakatted.

4.7	Liiklus- ja parkimiskorraldus:
- planeerida kruntide vahelised tänavad;
- kruntide planeeritud kasutusotstarbele ja hoonestusele vastav parkimislahendus omal krundil;
- krundile pääsu asukoht ja /või piiri osa kust kohast väljasõidu rajamine on keelatud;

4.8	Tehnovõrkude ja –rajatiste asukohad:
anda koostöös võrguettevõtetega lähtudes kavandatavast arvutuslikust tarbimisvõimsusest (veevarustus, heitvee kanalisatsioon, küte, elektrivarustus, sidevarustus, välisvalgustus, hüdrantide paiknemine);

4.9	Keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks: lahendada jäätmekäitluse korraldamine.

4.10	Servituudid: kui planeeringu lahendus tingib servituutide seadmise vajaduse, näidata planeeringus servituudialad s.h trasside servituudid.

4.11	Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused: lahendada vastavalt EV 809-1:2002.

4.12 Kui koostatav detailplaneering ei vasta käesolevas lähteülesandes esitatud tingimustele ulatuses, mis ei muuda lähteülesandes sisalduvaid üldisi seisukohti ning linnavalitsus ja linnavolikogu juhtivkomisjon on muudatustega nõustunud, ei kuulu lähteülesanne muutmisele.

5 Detailplaneeringu koosseis
5.1 Situatsiooniskeem;
5.2 Tugiplaan M 1:1000;
5.3 Detailplaneeringu põhijoonis M 1:1000;
5.4 Tehnovõrkude planeering M 1:1000;
5.5 Detailplaneeringu lahenduse illustratsioon (makett või joonised);
5.6 Seletuskiri.

6. Koostöö planeeringu koostamisel
Planeeringu koostaja kaasab planeeringu koostamisse planeeritava maa-ala õiguslikul alusel maakasutajad ja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega.

7. Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja pdf ning dwg, dxf või dgn failina) esitatakse ehitus- ja arhitektuurigrupile läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks. Detailplaneeringu projektile hangitakse planeeringu koostaja poolt kooskõlastus:
7.1 Haapsalu Linnavalitsuselt (aselinnapea, maakorraldusosakonna juhataja, linnaarhitekt, linnakeskkonna osakonna juhataja, linnaarengu ja muinsuskaitse peaspetsialist);
7.2 Lääne-Eesti Päästekeskuselt;
7.3 Pärnu Teedevalitsuse Lääne osakonnalt;
7.4 Lääne maavanema poolt määratud täiendavad kooskõlastused, juhul, kui maavanem need määrab.

Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused on vajalik hankida uued kooskõlastused.
Lõplikult kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
-	4 komplekti paberkandjal;
-	digitaalselt, joonised jpg, dxf failina;
-	2 detailplaneeringu põhijoonist.

8. Detailplaneeringu avalik väljapanek ja arutelu
Vastu võetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja arutelu korraldab ehitus- ja arhitektuurigrupp koos planeeringu koostajaga.

9. Detailplaneeringu vormistamine
Maakasutuse sihtotstarbed esitada Eesti Vabariigi Valitsuse 24. jaanuari 1995 määrusega nr 36 kinnitatud “Katastriüksuste sihtotstarvete liikide ja nende määramise aluste kinnitamine” kohaselt.

Lähteülesande juurde kuulub planeeritava ala situatsiooniskeem.