VIIENDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,								26. mai 2006 nr 57

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu
algatamine (Kiltsi tee 1a, 3 ja lähiala, Haapsalu)

Planeering algatatakse OÜ Citycorp Invest (asukoha aadress Tartu mnt 55/59-28, 10115 Tallinn) taotluse alusel.
Algatava planeeringu eesmärk on kruntida ja planeerida Kiltsi tee 1a ärimaakrunt ja Kiltsi tee 3 üldmaakrunt mitmefunktsiooniga äri- ja elamukruntideks. Kruntidele määratakse ehitusõigused ning arhitektuursed hoonestustingimused. Sellega muudetakse kehtivat planeeringut, millele vastavalt on antud kruntide sihtotstarve ”ärimaa” ja „üldmaa”. Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 31, § 23, planeerimisseaduse § 10 lg 5, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 32, § 62 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Algatada üldplaneeringut muutev Kiltsi tee 1a, 3 ja lähiala, Haapsalu detailplaneering.

2.	Kinnitada detailplaneeringu lähteülesanne vastavalt lisale 1.

3.	Linnavolikogu kantseleil teha otsus teatavaks OÜ-le Citycorp Invest (Tartu mnt 55/59-28, 10115 Tallinn) otsuse koopia saatmisega posti teel.

4.	Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest.

Arder Väli
Volikogu esimees

Lisa 1
Haapsalu Linnavolikogu
26.05.2006 otsusele nr 57

Kiltsi tee 1a, 3 ja lähiala detailplaneeringu
LÄHTEÜLESANNE

Planeeringu tellija: Haapsalu Linnavalitsus
Lähteülesanne kehtib: kaks aastat
Ülesande koostamise alus: planeeringu algatamise ettepaneku tegija OÜ Citycorp Invest, taotlus reg nr 7-1.3/2699.

1. Planeeringu eesmärk
Detailplaneeringu eesmärgiks Kiltsi tee 1a üldmaakrundi ja Kiltsi tee 3 ärikrundi planeerimine äri- ja elamumaaks. Planeeringuga määratakse kruntide piirid ja ehitusõigus, arhitektuursed hoonestustingimused, haljastuse põhimõtted, kommunikatsioonide asukohad, parkimis-korraldus ja tänavamaa.

2. Andmed planeeritava maa-ala kohta
Planeeritava ala, pindalaga ca 95 000 m2, asub Haapsalus, Kiltsi tee ja Jaama oja (Asuküla peakraav) vahelisel alal. Endisel naftabaasi krundil on lammutatud kütusemahutid. Krundil asuvad hooned seisavad kasutuseta. Kiltsi tee äärne bensiinijaam töötab.
Krundid asuvad osaliselt Jaama oja 50 m ehituskeeluvööndis.
Planeeritavate kruntide andmed:
1)	Kiltsi tee 1a – katastritunnus 18301:017:0005, kinnistu registriosa nr 1521832/15218, pindalal 10 704 m2, sihtotstarve 100% üldmaa, omanik OÜ Citycorp Invest;
2)	Kiltsi tee 3 – katastritunnus 18301:017:0003, kinnistu registriosa nr 1058832/10588, pindala 69 366 m2, sihtotstarve 100% ärimaa, omanik OÜ Citycorp Invest;
3)	Kiltsi tee 3b – katastritunnus 18301:017:0006, kinnistu nr 1233732, pindala 340 m2, sihtostarve 100% tootmismaa, omanik AS Haapsalu Veevärk (krundil asub kanalisatsioonipumpla);
4)	Reforminata riigimaa – kruntide vaheline transpordimaana kasutatav maatükk.
5)	Lähiala hõlmab naabruses asuvat raudteemaad (uue planeeritava linna tänava krundi määramisel tuleb käsitleda ühiselt nii Kiltsi tee äärset planeeritavat ala kui kõrval asuvat raudteeala).

3. Varem koostatud planeeringud
3.1 Haapsalu linnas üldplaneeringuna kehtiva RPI Eesti Projekt 1987 töö nr A 1104-85/87 “Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur” kohaselt on maa-ala ette nähtud naftabaasi territooriumiks ja üldmaaks.
Koostamisel olevas Haapsalu linna üldplaneeringus on tehtud ettepanek planeerida antud maa-alale sega funktsioon (äri-, elamu-, transpordimaa) ja vähendada Jaama oja ehituskeeluvööndit. Algatava detailplaneeringuga saab teha ettepaneku muuta kehtivat üldplaneeringut ja kavandada krundile uus maakasutuse sihtotstarve.
Planeeringuga saab teha ettepaneku vähendada ehituskeeluvööndit.
4. Nõuded koostatavale planeeringule
4.1	Detailplaneering koostada digitaalselt mõõdistatud geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M1:500, millele on kantud kehtivate maakasutuste piirid, reljeef, olemasolevad ehitised, kõrghaljastus, tehnovõrgud.

Planeeringuga esitada
4.2	Olemasoleva olukorra iseloomustus. Esitada planeeringualale ulatuvad kitsendused.
4.3	Võttes arvesse olemasolevat situatsiooni esitada kruntimine ja planeeritud kruntide ehitusõigus:
- kruntide kasutamise sihtotstarbed: väikeelamumaa, korruselamumaa, ärimaa, transpordimaa, üldmaa;
- hoonete lubatud suurim arv krundil: määrata planeeringuga;
- suurim lubatud ehitusalune pindala: määrata planeeringuga;
- hoonete lubatud suurim kõrgus (katuseharja absoluutkõrgusena, lamekatuse korral parapeti kõrgusena);
- hoone 0.0 sidumine;
-	krundi hoonestusala piiritlemine;
-	maa-ala vertikaalplaneerimine, mille koostamisel on arvestatud võimaliku üleujutusohuga (max prognoositav mereveetase Haapsalu lahes on +2,3 m)

4.4	Arhitektuurinõuded ehitistele:
- korruselisus: põhiliselt 2 kuni 3, suurim lubatud korruselisus 5 (10% hoonestusest);
- ehitiste katusekalle või selle vahemik: määrata planeeringuga;
- kohustuslik ehitusjoon: planeeringu autori ettepanekul;
- katusekatte ja välisviimistluse lubatud materjalid: määrata planeeringuga.

4.5	Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
- kruntide piirete põhimõtteline lahendus;
- haljastuse põhimõtted (säilitatav, likvideeritav ja planeeritav haljastus);
- vertikaalplaneerimise põhimõtted (maapinna kõrguse muutmine, sademete ärajuhtimine);
- pinnakatted.

4.6	Liiklus- ja parkimiskorraldus:
- vastavalt koostatavale üldplaneeringule määrata Kiltsi teega ristuva uue linnatänava krunt;
-	planeerida kruntide vahelised tänavad;
-	detailplaneeringus kavavadatavad tänavad siduda olemasoleva tänavavõrguga, NB! Arvestada Räägu tänavalt piki oja kallast Kiltsi teele suunduva jalgrajaga;
- kruntide planeeritud kasutusotstarbele ja hoonestusele vastav parkimislahendus omal krundil;
- krundile pääsu asukoht ja /või piiri osa kust kohast väljasõidu rajamine on keelatud;

4.7	Tehnovõrkude ja –rajatiste asukohad:
- anda koostöös võrguettevõtetega lähtudes kavandatavast arvutuslikust tarbimisvõimsusest (veevarustus, heitvee kanalisatsioon, küte, elektrivarustus, sidevarustus, välisvalgustus, tuletõrje hüdrantide paiknemine);

4.8	Keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks:
- lahendada jäätmekäitluse korraldamine;
- koostada strateegiline keskkonnamõju hindamine, eesmärgiga välja selgitada endise naftabaasi mõju planeeritavale keskkonnale.

4.9	Servituudid: kui planeeringu lahendus tingib servituutide seadmise vajaduse, näidata planeeringus servituudialad s.h trasside servituudid.

4.10	Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused: lahendada vastavalt EV 809-1:2002.

4.11 Kui koostatav detailplaneering ei vasta käesolevas lähteülesandes esitatud tingimustele ulatuses, mis ei muuda lähteülesandes sisalduvaid üldisi seisukohti ning linnavalitsus ja linnavolikogu juhtiv komisjon on muudatustega nõustunud, ei kuulu lähteülesanne muutmisele.

5. Detailplaneeringu koosseis
5.1 Situatsiooniskeem;
5.2 Tugiplaan M 1:1000;
5.3 Detailplaneeringu põhijoonis M 1:1000;
5.4 Tehnovõrkude planeering M 1:1000;
5.5 Detailplaneeringu lahenduse illustratsioon (makett või joonised);
5.6 Seletuskiri.

6. Koostöö planeeringu koostamisel
Planeeringu koostaja kaasab planeeringu koostamisse planeeritava maa-ala õiguslikul alusel maakasutajad ja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega.

7. Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja pdf ning dwg, dxf või dgn failina) esitatakse ehitus- ja arhitektuurigrupile läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks.
Detailplaneeringu projektile hangitakse planeeringu koostaja poolt kooskõlastus:
7.1 Haapsalu Linnavalitsuselt (aselinnapea, maakorraldusosakonna juhataja, linnaarhitekt, linnakeskkonna osakonna juhataja, linnaarengu ja muinsuskaitse peaspetsialist);
7.2 Lääne-Eesti Päästekeskuselt;
7.3 Pärnu Teedevalitsuse Lääne osakonnalt;
7.4 Lääne maavanema poolt määratud täiendavad kooskõlastused, juhul, kui maavanem need määrab.

Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused on vajalik hankida uued kooskõlastused.
Lõplikult kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
-	4 komplekti paberkandjal;
-	digitaalselt, joonised jpg, dxf failina;
-	2 detailplaneeringu põhijoonist.

8. Detailplaneeringu avalik väljapanek ja arutelu
Vastu võetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja arutelu korraldab ehitus- ja arhitektuurigrupp koos planeeringu koostajaga.

9. Detailplaneeringu vormistamine
Maakasutuse sihtotstarbed esitada Eesti Vabariigi Valitsuse 24. jaanuari 1995 määrusega nr 36 kinnitatud “Katastriüksuste sihtotstarvete liikide ja nende määramise aluste kinnitamine” kohaselt.

Lähteülesande juurde kuulub planeeritava ala situatsiooniskeem.