VIIENDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,								23. veebruar 2007 nr 105

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu
algatamine (Kalda tn 40, Haapsalu)

Planeering algatatakse krundi omaniku Peeter Turnau (aadress Nurme tn 12-27, 90505 Haapsalu) taotluste alusel, mis on registreeritud dokumendi registris 09.01.2007 nr 7-1.3/88.
Algatava planeeringu põhiline eesmärk on muuta Kalda tn 40 krundi maakasutuse sihtotstarve „väikeelamumaaks”, kruntida maa-ala väikeelamukruntideks, ning määrata kruntidele ehitusõigus, hoonestustingimused. Sellega muudetakse kehtivat üldplaneeringut, millele vastavalt on planeeritav krunt haljasala sihtotstarbega ”üldmaa”.
Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, lg 3 p 1, § 22 lg 1 p 31, planeerimisseaduse § 10 lg 5, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 32 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Algatada üldplaneeringut muutev Kalda tn 40, Haapsalu krundi detailplaneering.

2.	Kinnitada detailplaneeringu lähteülesanne vastavalt lisale 1.

3.	Linnavolikogu kantseleil teha otsus teatavaks Peeter Turnau`le (Nurme tn 12-27, 90505 Haapsalu) otsuse koopia saatmisega posti teel.

Arder Väli
Volikogu esimees

				Lisa 1
			Haapsalu Linnavolikogu
			23.02.2007 otsusele nr 105

Kalda tn 40 krundi detailplaneeringu
LÄHTEÜLESANNE

Planeeringu tellija: Haapsalu Linnavalitsus
Lähteülesanne kehtib: kaks aastat
Ülesande koostamise alus: planeeringu algatamise ettepaneku tegija Peeter Turnau taotlus reg nr 7-1.3/88 09.01.2007.

1. Planeeringu eesmärk
Detailplaneeringu eesmärgiks on Kalda tn 40 krundi senise sihtotstarbe „üldmaa” muutmine „väikeelamumaaks”. Planeeringuga määratakse kruntide piirid ja ehitusõigus, arhitektuursed tingimused, haljastuse põhimõtted, kommunikatsioonide asukohad, liiklus- ja parkimiskorraldus.

2. Andmed planeeritava maa-ala kohta
Planeeritava ala, pindalaga ca 5 500 m2, asub Haapsalus, Kalda tänava ja Kiltsi tee nurgal. Planeeritav ala asub Õhtu kalda miljööväärtuslikul alal.
Praegu on Kalda tn 40 krunt hoonestamata haljasala. Eraomandis oleval krundil asub Osmussaare garnisoni mälestuskivi, mis ei ole riikliku kaitse all.

Planeeritava krundi andmed:
1)	Kalda tn 40 – katastritunnus 18301:009:0009, kinnistu nr 1085832, pindala – 4643 m2, sihtotstarve 100% üldmaa;

3. Varem koostatud ja arvesse võetavad planeeringud
3.1 Haapsalu linna üldplaneering (kehtestatud 24.11.2006).
3.2 Õhtu kalda ja raudteetammi vahelise ala detailplaneering.
Koostatava planeeringuga saab teha ettepaneku muuta üldplaneeringut.

4. Nõuded koostatavale planeeringule
4.1	Detailplaneering koostada digitaalselt mõõdistatud geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M1:500, millele on kantud kehtivate maakasutuste piirid, olemasolevad ehitised, kõrghaljastus, tehnovõrgud.

4.2 Planeeringuga esitada:
Kuna planeeringuga tehakse ettepanek muuta Haapsalu linna üldplaneeringut, siis tuleb esitada planeeritud krundijaotuse, hoonestuse mahu ja tüübi valiku põhjendus, näidata ära planeeringu ettepaneku sobivus olemasolevasse linnaruumi.
Kuna elamukrundid ja hoonestus kavandatakse praegusele haljasalale, tuleb planeerimisel pöörata tähelepanu olemasoleva haljastuse maksimaalsele säilitamisele. Kavandatavad uued hooned jätkavad ja lõpetavad Kalda tänava hoonestuse. Mahtudes ja kõrgustes tuleb arvestada piirkonna hoonestuse üldise iseloomuga.

4.2.1.	Olemasoleva olukorra iseloomustus. Esitada planeeringualale ulatuvad kitsendused.

4.2.2.	Võttes arvesse olemasolevat situatsiooni esitada kruntimine ja planeeritud kruntide ehitusõigus:
- planeeritava maa-ala võimalikud kasutamise sihtotstarbed: väikeelamumaa, üldmaa, liiklusmaa;
- ehitistest planeerida väikeelamukrunte.
- hoonete lubatud suurim arv krundil: määrata planeeringuga;
- suurim lubatud ehitusalune pindala: määrata planeeringuga;
- hoonete lubatud suurim kõrgus: määrata planeeringuga (katuseharja absoluutkõrgusena, lamekatuse korral parapeti kõrgusena);
- hoone 0.00 sidumine, mitte alla 2.5 m abs kõrgust.

4.2.3.	Krundi hoonestusala piiritlemine. Planeeritava hoonestuse paigutusega tagada Jaama ringilt vaade Eeslahele. Jaama ja Kiltsi tee ristmiku äärde hooneid mitte kavandada.

4.2.4.	Arhitektuurinõuded ehitistele: arvestada Õhtu kalda miljööväärtusliku alale uusehituste ehitamiseks üldplaneeringuga kehtestatud nõuetega.
- korruselisus – kuni kaks;
- ehitiste katusekalle või selle vahemik: määrata planeeringuga;
- kohustuslik ehitusjoon: Kalda tänaval järgib ehitusjoon naaberkruntidel asuvate elamute ehitusjoont (u 4-5 m krundi tänavapoolsest piirist); Kiltsi teest – määrata planeeringuga, aga mitte vähem kui 15 m Kiltsi tee teljest.
- katusekatte ja välisviimistluse lubatud materjalid: määrata planeeringuga.

4.2.5.	Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
- planeeritava alal kasvava haljastuse kohta on vajalik koostada dendroloogiline hinnang, millele tuginedes anda haljastuse põhimõtted (säilitatav, likvideeritav ja planeeritav haljastus); Hoonestusala määramisel tuleb maksimaalselt säilitada heas seisukorras puid, s.h Kiltsi tee äärne kõrghaljastus.
-  kruntide piirete põhimõtteline lahendus: Kalda tänava ääres puitpiirded ja väravad; Kiltsi tee ja Õhtu kalda jalakäijate tee äärsed piirded – soovitavalt haljastusega tihendatud hõredam piire.
- vertikaalplaneerimise põhimõtted (maapinna kõrguse muutmine, sadevete ärajuhtimine); NB! planeeringu ala loode osa on kõrgveeajal üleujutatav.
- pinnakatted.
- teha ettepanek planeeringualal asuva Osmussaare garnisoni mälestuskivi ümber paigutamiseks linnas.

4.2.6.	Liiklus- ja parkimiskorraldus:
- kruntide planeeritud kasutusotstarbele ja hoonestusele vastav parkimislahendus omal krundil;
- krundile pääsu asukoht ja/või piiri osa kust kohast väljasõidu rajamine on keelatud. Sissesõidud kruntidele planeerida soovitavalt Kalda tänavalt.

4.2.7.	Tehnovõrkude ja –rajatiste asukohad:
anda koostöös võrguettevõtetega lähtudes kavandatavast arvutuslikust tarbimisvõimsusest (veevarustus, heitvee kanalisatsioon, küte, elektrivarustus, sidevarustus, välisvalgustus, hüdrantide paiknemine).

4.2.8.	Keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks: lahendada jäätmekäitluse korraldamine.
4.2.9.	Servituudid: kui planeeringu lahendus tingib servituutide seadmise vajaduse, näidata planeeringus servituudialad s.h trasside servituudid.

4.2.10.	Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused: lahendada vastavalt EV 809-1:2002.

4.3. Kui koostatav detailplaneering ei vasta käesolevas lähteülesandes esitatud tingimustele ulatuses, mis ei muuda lähteülesandes sisalduvaid üldisi seisukohti ning linnavalitsus ja linnavolikogu juhtiv komisjon on muudatustega nõustunud, ei kuulu lähteülesanne muutmisele.

5. Detailplaneeringu koosseis
5.1 Situatsiooniskeem;
5.2 Tugiplaan M 1:500;
5.3 Detailplaneeringu põhijoonis M 1:500;
5.4 Tehnovõrkude planeering M 1:500;
5.5 Detailplaneeringu lahenduse illustratsioon (makett või joonised);
5.6 Seletuskiri.

6. Koostöö planeeringu koostamisel
Planeeringu koostaja kaasab planeeringu koostamisse planeeritava maa-ala õiguslikul alusel maakasutajad ja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega.

7. Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja pdf ning dwg või dgn failina) esitatakse ehitus- ja planeerimisosakonnale läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks.
Detailplaneeringu projektile hangitakse planeeringu koostaja poolt kooskõlastus:
7.1 Haapsalu Linnavalitsuselt (aselinnapea, maakorraldusosakonna juhataja, linnaarhitekt, linnakeskkonna osakonna juhataja, linnaarengu ja muinsuskaitse peaspetsialist);
7.2 Lääne-Eesti Päästekeskuselt;
7.3 Lääne maavanema poolt määratud täiendavad kooskõlastused, juhul, kui maavanem need määrab.

Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused on vajalik hankida uued kooskõlastused.
Lõplikult kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
-	4 komplekti paberkandjal;
-	digitaalselt, pdf ja dwg, või dgn failina;
-	2 detailplaneeringu põhijoonist.

8. Detailplaneeringu avalik väljapanek ja arutelu
Vastu võetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja arutelu korraldab ehitus- ja arhitektuurigrupp koos planeeringu koostajaga.

9. Detailplaneeringu vormistamine
Maakasutuse sihtotstarbed esitada Eesti Vabariigi Valitsuse 24. jaanuari 1995 määrusega nr 36 kinnitatud “Katastriüksuste sihtotstarvete liikide ja nende määramise aluste kinnitamine” kohaselt.