VIIENDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,			27. aprill 2007 nr 120

F.J. Wiedemanni skulptuuri ja pargi
ideekavandi kooskõlastamine
(Õhtu kallas 2, Haapsalu)

Läbi vaadanud skulptorite Aili Vahtrapuu ja Mari-Liis Tammi-Kelder koostatud F.J. Wiedemanni skulptuuri ja pargi ideekavandi ning arvestades linnavalitsuse ettepaneku ja juhindudes Haapsalu Linnavolikogu 24.03.1995 määrusega nr 26 kinnitatud „Monumentide ja skulptuuride paigaldamise korra” p 8, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1 ning haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Võtta F.J. Wiedemanni skulptuuri ja pargi rajamisel aluseks ideekavand vastavalt lisale 1.

2. Otsuse peale võib esitada halduskaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus ette nähtud korras 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest.

Arder Väli
Volikogu esimees

SELETUSKIRI
Eelnõule „F.J. Wiedemanni skulptuuri ja pargi ideekavandi kooskõlastamine (Õhtu kallas 2, Haapsalu)”

Haapsalus on elanud suur keelemees F.J. Wiedemann. Linnas on tema nimeline tänav ja skväär. 2007. a detsembris möödub 120. aastat tema surmast. Linnavalitsus on kavandanud olemasoleva haljasala uuendamise ja sellele lahendusele skulpturaalne osa lisamise.

Kavandi kohaselt saab park tsentraalse lahenduse. Kolmnurkset skvääri läbivad ristuvad jalgteed. Pargi keskel teede ristumispaigas asub 10 m diameetriga plats, millele on kujundatud F.J. Wiedemanni signatuur.

Lahe kaldaga paralleelset jalgteed ääristab madal betoonrinnatis, millele paigaldatakse ka puidust istmed. Sama rinnatis piirab platsi linnapoolset kaart. Platsi saaks kasutada mitmesuguste ürituste läbi viimiseks nagu võiks vabaõhu tunnid, luuleõhtud jms.

Rinnatisega jalgtee jagab pargiala nii, et puud ja varjud jäävad istujate selja taha, ettepoole avar vaade merele.
Pargiala vasakule poole asetatakse murusse nn sõnakivid – lõigatud graniitkivid, mille poleeritud pealispinnale graveeritakse erinevates F.J. Wiedemanni poolt uuritud murretes sõna „keel”. Neid kive saab parki paigaldada ja lisada ajapikku, vastavalt linna rahalistele võimalustele. Ettepaneku selle sõna kasutamiseks tegid TA Keele ja Kirjanduse Instituudi inimesed, kellega linn kavandi koostamisel koostööd tegi.
Klassikalises võtmes Wiedemanni portree asukoht on pargi keskosas, vaatega lahele, kuid mitte keset platsi.

Pargi haljastuse lahendus täpsustatakse vastava ala spetsialistidega. Vastavalt L. Tarangu dendroloogilisele hinnangule, on haljasalalt maha võetud vanad ja haiged puud. Säilitatud on kõik heas seisukorras puud. Uusi puid istutatakse Õhtu kalda tänava äärde toetamaks nn pargi seinu. Kalda äärsele on kavas istutada üleujutustele vastupidavad õitsvaid põõsaid.

Kuna olemasolev kaldakindlustus on lagunenud ja selle äär roostunud, siis on plaanitud koos raudteetammi lõpliku valmimisega rajada ka pargi esisele uus kaldakindlustus. Seejuures täidetakse roostunud ala ca 10 m.

Pargi ja skulptuuri ideekavandi on koostanud skulptorid Aili Vahtrapuu ja Mari-Liis Tammi-Kelder.

Peale ideekavandi heakskiitmist koostatakse pargi tööprojekti. Me näeme ette skulptuuriga pargi rajamist etapiliselt: 1) kaldakindlustus, 2) teed ja platsid, 3) valgustus. 4) haljastus, 5) sõnakivid, 6) portreeskulptuur.

Kuna sel aastal rajatakse raudteetammile valgustatud kergliiklustee, siis koos pargiga saaks antud ala lahendus terviklik.
Lisaks käesolevale seletuskirjale esitame volikogule ka ideekavandi autorite seletused.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

/allkiri/
Toivo Hein
Aselinnapea
SELETUSKIRI
F.J.WIEDEMANNI PARGI KAVANDILE

F.J.Wiedemanni näol on tegemist esimeses professionaalse keeleteadlasega Eestis. Seetõttu lähtusime oma sisulises lahenduses märksõnadest KEEL/SÕNA/VALGUS.

Eesmärgiks on kohta väärtustada seoses Wiedemanniga ja oluline on, et inimesed võtaks selle paiga omaks. Selleks on vaja, et antud kohal midagi toimub, sinna on midagi sisse kirjutatud -midagi vaimule, midagi ajaloost, midagi, mis üllatab ja mõtlema paneb. Ainult kujudega linnaruumi väärtustamine tänapäeval enam ei toimi.
Valgus, meie pimedas ruumis, on suure tähtsusega ja loob meie meeleolu. Selle projekti kõige nauditavam koht on see, et kui üks päike loojub vette, ilmub teine maale – see sümboliseerib valguse kestvust vaatamata suurele pimedusele. Nii on ju ka meie keel, haridus - meie valgus ja Wiedemann eesti rahvale eelkõige valgustaja.

Õhtu kalda skvääri pargiala on meie töös saanud Haapsalule omase tsentraalse lahenduse, ringikujulise platsiga keskel. Peale päikeseloojangut merre, sütib platsil ringikujuline valgusvihk sümboliseerides Wiedemanni kui keeleuuendaja ja valgustaja rolli.

Platsi saab kasutada mitmesuguste ürituste läbiviimiseks: koolitunnid välitingimustes, luuleõhtud, kontserdid jne.
Vasakul pargialal kasutame lõigatud graniitrahne, millesse sisse graveeritud Wiedemanni keeleuuenduslikke termineid või ka murdesõnu.

Wiedemanni portree on läbi viidud klassikalises võtmes arvestades Haapsalule olemasolevaid lahendusi.
Mõeldes pikale pimedale perioodile on kaldapromenaad piiritletud valgusribaga.

Haljastus pargis ei tohiks konkureerida minimalistliku valguslahendusega ja kividega. Kasutaksime pinkide tagusel alal kukekannuseid (kaks õitsemisperioodi) ja madalapealisi kollaseid kobarpäid (õitsemisperiood sügisel), kahel kaldaesisel kibuvitsa (kurdlehine on eriline laieneja NB! piiritleda).

Mari-Liis Tammi, Aili Vahtrapuu
21.12.2006