VIIENDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,								29. juuni 2007 nr 130

Loa andmine Sihtasutuse Haapsalu 
Piiskopilinnuse Fond asutamise 
ettevalmistamiseks

Haapsalu Piiskopilinnuse arendamiseks ettevalmistamisel olevate projektide kogumaht aastani 2013 on ca 80 milj krooni. Arendustegevuse rahastamiseks on kavas esitada taotlus Euroopa Liidu struktuurfondile. Projekti ettevalmistustöödeks ja kaasfinantseerimiseks vajab Piiskopilinnus esialgsetel hinnangutel ca 18,4 milj krooni.
Arvestades vajadusega jätkata Haapsalu Piiskopilinnuse kompleksi väljaarendamist ja eesmärgiga kaasata selleks avalikku ja erakapitali ning juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 24, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 25 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Lubada Haapsalu Linnavalitsusel SA Haapsalu Piiskopilinnuse Fond asutamise ettevalmistamist alljärgnevatel tingimustel:
1.1	alustada SA Haapsalu Piiskopilinnuse Fond asutamiseks vajalike toimingutega, eesmärgiga asutada sihtasutus hiljemalt november 2007;
1.2	valmistada asutamiseks ette sihtasutuse põhikiri;
1.3	pidada läbirääkimisi ja esitada juhtorganitesse kandidaatide nimed;
1.4	sihtasutuse sihtkapitaliks on 300 000 krooni;
1.5	sihtasutuse nõukogu on maksimaalselt 5-liikmeline;
1.6	sihtasutuse juhatus on 1-liikmeline;
1.7	sihtasutuse eesmärk on lisaks Haapsalu linna vahenditele avaliku ja erakapitali kaasamine Haapsalu Piiskopilinnuse kompleksi arendusprojektide kaasrahastamiseks.

2. Otsus jõustub teatavakstegemisega.

3. Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest.

Arder Väli
Volikogu esimees

SELETUSKIRI
Eelnõule „Loa andmine Sihtasutuse Haapsalu Piiskopilinnuse Fond asutamise ettevalmistamiseks”

Piiskopilinnus on läbi aegade olnud kõige olulisem ajaloo, kultuuri ja turismiobjekt  Haapsalus ja üks väheseid objekte, mille kaudu teatakse meie linna Eesti piires ja väljapool seda. Piiskopilinnus on linnakodanike poolt aktiivselt kasutatav puhkekoht ja Haapsalu turistidele tähtsaim külastusobjekt.

Haapsalu linn koos Euroopa Liiduga on viimastel aastatel investeerinud märkimisväärseid summasid suurendamaks linnuse atraktiivsust ja konkurentsivõimet. Eesmärk on muuta linnus veelgi aktiivsemaks külastuskohaks kõigile.
2002.-2005. aastatel investeeris linn koos Keskkonnainvesteeringute Keskusega ja EAS-ga, ca 0,3 milj krooni, mille tulemuseks oli:
1)  heliatraktsioonid ja infotahvlite paigaldamine;
2)  puude raied, vallikraavide ja müüride heakorrastus.
2005. ja 2006. aastal investeeris linn koos EL-ga ca 6,2 milj krooni, mille tulemuseks oli:
1) Peaväravatornis korrastatud saal, Poolkuutornis vaateplatvorm, nende tornide vaheline müür konserveeritud;
2) Suur õu heakorrastatud: uus valgustus, illumineeritud peavärava ja Väikese linnuse panoraam, uued drenaažitud teed,  pingid ja prügikastid, tuleplats, murukate;
3) Pikal vallil valgustus, pingid, prügikastid, trepid;
4) Peavärava esine kivisillutis.
2006.-2007. aastal investeerib linn koos EL-ga ca 17,5 milj krooni, mille tulemuseks on:
1)	turvakaameratega kaetud kogu õueala ja tähtsamad siseruumid (detsember 2006);
2)	Vallikraavi paigaldatud pargivalgustus, illumineeritud ringmüüri tornid, väravad ja Väikese linnuse lõuna- ja läänekülg (jaanuar 2007);
3)	vabaõhulava rekonstrueeritud (november 2006);
4)	korrastatud käsitöökoja jaoks ruum (september 2006);
5)	loodud piiskopilinnuse veebileht (märts 2007);
6)	Lõunavärava ja Osutitorni vahelise müürilõigu konserveerimine;
7)	Vaba tänava parkla;
8)	audiogiidi programmi valmistamine;
9)	Vallikraavi ja Lõunavärava esise tee korrastamine lastepargi rajamiseks;
10)	lastepargi atraktsioonide valmistamine ja paigaldamine;
11)	suure kabe/malelaua ja viburaja rajamine;
12)	Infoviitade- ja stendide loomine ja paigaldamine.

Linn peab ka edaspidi vastutama selle eest, et juba tehtud investeeringud säiliksid ja areneksid ning oleksid võimalikult efektiivselt kasutuses.
Käesolevaks ajaks ellu viidud ja ellu viidavate töödega saab suures osas korda ligi 3 hektari suurune piiskopilinnuse õueala. Piiskopilinnuse Väike linnus (kapiitlihoone ehk piiskopiloss) on aga suhteliselt halvas seisus: terrasside all olevad võlvruumid on kohati varisemisohtlikus seisus, võlvruumid ise kasutuskõlbmatus seisus, müürid konserveerimata ja katuste sadevete äravool lahendamata. Kõige paremas seisus on Toomkirik, mille ülitõsiseks probleemiks on aga vihmaveerennide puudumine.

Et Väikest linnust ei peaks nt viie aasta pärast varisemisohu pärast kinni panema on vaja aktiivselt selle nimel tegutseda, et 2013-nda aastani, mil Euroopa Liidu struktuurfondi projektide omafinantseeringu nõue on 20% (peale 2013. aastat ei ole omafinantseeringu määr teada, kui tõenäoliselt suureneb oluliselt), jõuaks Väikese linnuse suuremahulised ehitustööd ellu viia. Kui praegune aeg, mil on võimalik kasutada Euroopa liidu vahendeid, kasutamata jätta, siis Väike linnus muutub lähema 5.-10. aasta jooksul varisemisohtlikuks ja kasutamiskõlbmatuks.

Haapsalu Piiskopilinnuse SA on Väikese linnuse nimel aktiivselt töötamas. EAS-s on praegu menetlemisel SA Haapsalu Piiskopilinnus taotlus Väikese linnuse muinsuskaitseliste eritingimuste ja arengukava rahastamiseks. Kui eelnimetatud tööd tehtud, on vaja hakata Väikese linnuse ehitusprojekti koostama.

Esialgse hinnangulise kalkulatsiooni järgi vajab Väike linnus projekteerimis- ja ehitustöödeks ca 80 miljonit:
2007-2009 Väikese linnuse arendamisega seotud ettevalmistustööd ca 2,5 milj krooni (sh omafin ca 2,4 milj kr).
2010-2012 1. etapp: Esimese- ja keldrikorruse korrastamine, kommunikatsioonid, väike lava maksumus ca 35 milj krooni (sh omafin ca 7 milj krooni).
2009-2014 2. etapp:  Teise korruse terrassiala, müüride, torni ja katuste korrastamine maksumusega 41 milj krooni.(sh omafin ca 9 milj krooni).

Ja nüüd oluline küsimus, kas Haapsalu linnal jätkub jõudu meie tähtsaima ajaloo, kultuuri ja turismiobjekti edasiseks arendamiseks, mis nõuab omafinantseeringutena 18,4 milj krooni, aastate lõikes ca
2007- 			0,1 milj kr
2008 kuni 2009- 	2,3 milj kr
2010- 			1,0 milj kr
2011 kuni 2012- 	7,0 milj kr
2012 kuni 2014- 	8,0 milj kr.

Haapsalu Piiskopilinnuse arendusprojektide omafinantseeringuteks vajalike vahendite tagamiseks on ettepanek moodustada Haapsalu Piiskopilinnuse Fond.

Fondi eesmärgiks on kaasata lisaks linna vahenditele ka riiklik ja erakapital Haapsalust ja väljastpoolt Haapsalut linnuse arendusprojektide kaasrahastamiseks.

Fond peab tekkima linnast eraldi seisva juriidilise isikuna, mida juhib nõukogu. Linna kontroll fondi üle on tagatud nõukogus esindatud kohtadega. Täiendavalt on oluline, et fondi nõukogus oleksid esindatud ka suuremad toetajad. Linna osalemine fondis ja suuremad toetajad fondi nõukogus peaksid aitama tõsta usaldust ja toetajate motivatsiooni.

Linna osa fondi põhikapitali võiks olla käesoleval aastal 300 000 krooni. Järgnevatel aastatel panustaks linn igal aastal samuti 300 000-500 000 krooni. Linnale oleks see raha kogumine ajaks, kui majandus peaks jahtuma ja eelarve laekumised ei kasva piisavalt ning kui samal ajal tekib vajadus välja maksta omafin. Lihtsam on suure eesmärgi nimel igal aastal välja panna mingi kindla väikesema summa, kui korraga mitu milj krooni.

Olulisem linnale on aga see, et fondi kaudu on võimalik efektiivsemalt lisaks linna vahenditele kaasata linnuse arendamiseks erasektori toetusi.
Siiani on riik linnusesse panustanud iga aasta ca 200 000 krooni avariilisteks töödeks, mida on üle 3 hektari suure ja Eesti jaoks väga olulise riikliku kaitse all oleva arhitektuurikompleksi kohta väga vähe. Linna ja eraisikute initsiatiiv kompleksi arendamisel ei saa kindlasti märkamata jääda ka riigile ja annab moraalse õiguse oodata piiskopilinnuse kompleksi arendusprojektidele ka riigipoolset senisest suuremat panustamist.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Martin Schwindt
Aselinnapea